Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Los Angelese linnastu

Tere hommikust Los Angeles (ja Hollywood).
Long Beachi kesklinn öösel
Los Angelese suurlinnapiirkond, Sentinel-2, ESA
**Suur-Los Angeles** on USA California osariigi rahvarohkeim metropoliala, mis hõlmab viit maakonda Lõuna-Californias, ulatudes Ventura maakonnast läänes San Bernardino maakonna ja Riverside'i maakonnani idas, mille keskel asuvad Los Angelese linn ja Los Angelese maakond ning kagus Orange'i maakond. Los Angelese ja Long Beachi statistiline ala (CSA) hõlmab 33 954 ruutmiili (87 940 km2), mis teeb sellest maismaa-alalt USA suurima metropoliala. Külgneva linnaala pindala on 2281 ruutmiili (5910 km2), samas kui ülejäänud osa koosneb peamiselt mägi- ja kõrbealadest. Hinnangulise rahvaarvuga üle 18,3 miljoni (USA rahvaloendusbüroo, 2023) on see riigi suuruselt teine ​​metropoliala New Yorgi järel ning üks maailma suurimaid megalinne.

Lisaks sellele, et Suur-Los Angeles on ülemaailmse meelelahutustööstuse, sealhulgas filmide, televisiooni ja salvestatud muusika sõlmpunkt, on see ka oluline rahvusvahelise kaubanduse, hariduse, meedia, äri, turismi, tehnoloogia ja spordi keskus. See on nominaalse SKP järgi maailmas suuruselt kolmas suurlinnapiirkond, mille majanduse kogutoodang ületab 1 triljoni dollari, jäädes alla New Yorgile ja Tokyole.

Suur-Los Angeleses on kolm omavahel külgnevat linnapiirkonda: Inland Empire, mida võib laias laastus defineerida kui Riverside'i ja San Bernardino maakondi; Ventura/Oxnardi suurlinnapiirkond (Ventura maakond); ja **Los Angelese suurlinnapiirkond** (tuntud ka kui **Metropolitan Los Angeles** või *Metro LA*), mis koosneb ainult Los Angelese ja Orange'i maakondadest. Rahvaloendusbüroo määrab viimase Los Angeles-Long Beach-Anaheimi suurlinna statistiliseks piirkonnaks (MSA), mis on 2020. aasta USA rahvaloenduse andmetel läänepoolkera suuruselt neljas suurlinnapiirkond ja Ameerika Ühendriikide suuruselt teine ​​suurlinnapiirkond rahvaarvuga 13 miljonit. Selle kogupindala on 4850 ruutmiili (12 561 km2). Kuigi San Diego-Tijuana piirneb Suur-Los Angelese piirkonnaga San Clemente ja Temecula juures, ei ole see selle osa, kuna need kaks linnapiirkonda ei ole Camp Pendletoni olemasolu tõttu geograafiliselt külgnevad. Siiski moodustavad mõlemad osa Lõuna-California megalopolist, mis ulatub Tijuanasse, Baja Californiasse, Mehhikosse.

## Viited
# Bill of Rights (1791)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib USA konstitutsiooni kümnest esimesest parandusest; Inglismaa konstitutsioonilise dokumendi kohta vaata artiklit Bill of Rights (1689).* |

---

Bill of Rights
Bill of Rights on Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust, mis moodustavad õiguste deklaratsiooni. Kui konstitutsioon läks ratifitseerimisele osariikide seadusandlikes kogudes, väitsid paljud selle vastased, et konstitutsioonis puudub õiguste deklaratsioon sellepärast, et tegemist on aristokraatliku salaplaaniga ameeriklastelt õiguste äravõtmiseks. Konstitutsiooni pooldajad (föderalistid) kinnitasid, et esimene Kongress lisab õiguste deklaratsiooni.

## Parandused

* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse teine parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse viies parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse seitsmes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kümnes parandus

## Päritolu

Kui konstitutsioon oli ratifitseeritud, kogunes New Yorgis *Federal Hall'*is esimene Kongress. Enamik delegaate pidas õiguste deklaratsiooni vajalikuks ja enamik neist pooldas sedasama õiguste loetelu, mis hiljem heaks kiideti. Õiguste deklaratsiooni eelnõu koostamine tehti ülesandeks James Madisonile, kes lähtus Virginia õiguste deklaratsioonist, mille oli koostanud George Mason. Hiljem otsustati, et õiguste deklaratsioon lisatakse konstitutsioonile parandustena. Õiguste deklaratsiooni ei lisatud otseselt konstitutsiooni teksti, sest kardeti, et see tekitab vajaduse konstitutsioon uuesti ratifitseerida.

*Bill of Rights* deklareerib muuhulgas sõnavabadust, ajakirjandusvabadust, usuvabadust ja koosolekute vabadust. Selles sisaldub ka punkt, mille kohaselt seda dokumenti ei tohi tõlgendada ameeriklastele kuuluvate õiguste ammendava loeteluna, vaid kõige tähtsamate õiguste loeteluna.

## Välislingid

* Ingliskeelne tekst
# Läänetuuled

Läänetuuled on märgitud siniste nooltega
**Läänetuuled** on püsivad tuuled, mis on ülekaalus parasvöötmes. Nad puhuvad põhja- ja lõunapoolkera troopikapiirkondadest, kus kujuneb kõrgrõhuala, 60° laiuskraadide suunas, kus kujuneb madalrõhuala. Coriolisi jõu mõjul muutub õhu liikumise suund itta (põhjapoolkeral paremale, lõunapoolkeral vasakule) ning tuulte suund muutub vastavalt edela- ja loodesuunaliseks.

Et õhurõhuvöötmed nihkuvad aastaajati põhja või lõuna poole, muutuvad ka läänetuulte esinemise piirkonnad.

## Viited
# Polaarrebane

| Polaarrebane |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 2.3) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Kiskjalised *Carnivora*  |
| Sugukond |
Koerlased *Canidae*  |
| Perekond |
Rebane *Vulpes*  |
| Liik | **Polaarrebane**  |
| Binaarne nimetus |
| Vulpes lagopus L., 1758 |
|  Levilakaart |

**Polaarrebane** ehk **jäärebane** (*Vulpes lagopus*) on koerlaste sugukonda kuuluv väike kiskja.

Polaarrebane on mõnikord paigutatud ka omaette perekonda *Alopex* (liiginimena *Alopex lagopus*).

## Levila

Polaarrebase looduslik levila on põhjapoolkera arktikapiirkonnad, eriti iseloomulik arktilisele tundrale.

## Eluviis

Polaarrebased on kohastunud elama karmides kliimatingimustes, seetõttu on neil mitmeid kohastumusi: paks karvkate, eriline organismi soojusvahetussüsteem ja paks rasvkude. Polaarrebasel on väike kehapinna ja -ruumala suhe, mida tingib eeskätt ümar keha, väike koon ja väikesed jalad ning väikesed paksud kõrvad. Väikese kehapindala tõttu on soojuskaod väikesed. Tema karvkatet peetakse teiste loomade omaga võrreldes kõige soojemaks.

### Toitumine

Isasloom peab jahti ja toob toitu, samal ajal hoolitseb emarebane poegade eest. Polaarrebase toidubaasi moodustavad lemmingud, kuid ta sööb ka ettejuhtuvaid polaarjäneseid, kahepaikseid, mune ja raipeid.

### Paljunemine

Polaartalve lõpul, umbes märtsis-aprillis, moodustuvad paarid, kes valmistavad tulevaste poegade jaoks ette varjulise uru. Urgusid kasutatakse põlvest põlve ja need võivad olla kasutuses üle 300 aasta. Polaarrebase käes on koerlaste arvukaima pesakonna rekord: keskmiselt on rebasekutsikaid 11, kutsikate arv võib ulatuda 22ni. Paar püsib koos umbes neli kuud, kuni kutsikate pesast lahkumiseni.

### Konkurents

Olulisimaks looduslikuks konkurendiks on punarebane, kelle areaal nihkub kliimasoojenemise tõttu järjest enam põhja poole.

Inimese kõrval on polaarrebase põhivaenlased hunt, ilves ja jääkaru. Looma kütiti ohtralt 19. ja 20. sajandil.

## Vaata ka

* Sinirebane
# Aserbaidžaani keel

| aserbaidžaani keel (Azərbaycan dili) |
| --- |
| Kõneldakse |
Aserbaidžaanis, Iraanis, Gruusias, Venemaal, Türgis |
| Piirkonnad |
Kaukaasia |
| Kokku kõnelejaid |
45-50 miljonit |
| Keelesugulus |
turgi keeled  oguusi keeled   **aserbaidžaani keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Aserbaidžaan |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
az |
| ISO 639-2 |
aze |

**Aserbaidžaani keel** kuulub turgi keelte hulka. Peale Aserbaidžaani kõneldakse seda Gruusias, Armeenias, Iraanis, Iraagis ja Türgis. Aserbaidžaani keel on väga lähedane türgi keelele.

Aserbaidžaani keel kuulub oguusi keelte hulka, kuid tal on ka kõptšaki keeltele omaseid jooni.

Aserbaidžaani keeles on suhteliselt palju pärsia ja araabia laensõnu.

Aserbaidžaani kirjakeel, mis pärineb 13. sajandist, rajanes 1929. aastani araabia kirjal, seejärel võeti kasutusele ladina kiri ning 1939 vene tähestikul põhinev tähestik. Aastal 1991 mindi üle ladina kirjale. Iraanis kasutatakse araabia kirja.

Hääldustabel:

c – dž

ç – tš

ə – ä

g – peenendatud ehk palataliseeritud g

ğ – [γ] (g sarnane frikatiiv)

ı – õ

j – ž

q – k

ş – š

x – h või hh

y – j

Rõhk on viimasel silbil.

Tähestikkude vastavuse tabel:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | Ç | D | E | Ə | F | G | Ğ | H | X | I | İ | J | K | Q | L | M | N | O | Ö | P | R | S | Ş | T | U | Ü | V | Y | Z |  |
| a | b | c | ç | d | e | ә | f | g | ğ | h | x | ı | i | j | k | q | l | m | n | o | ö | p | r | s | ş | t | u | ü | v | y | z | ' |
| А | Б | Ҹ | Ч | Д | E | Ә | Ф | Ҝ | Ғ | Һ | Х | Ы | И | Ж | К | Г | Л | М | Н | О | Ө | П | Р | С | Ш | Т | У | Ү | В | J | З |  |
| а | б | ҹ | ч | д | е | ә | ф | ҝ | ғ | һ | x | ы | и | ж | к | г | л | м | н | о | ө | п | р | с | ш | т | у | ү | в | j | з | ' |

## Vaata ka

* Aserbaidžaani keeled
* Aserbaidžaani kirjandus

## Kirjandus

* Vidadi Mamedov, "Aseri-eesti sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2000. ISBN 9985-9260-5-6
* Vidadi Mamedov, "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat", Eesti Keele Sihtasutus 2006. ISBN 9789985791745

## Välislingid

* Vikipeedia aserbaidžaani keeles
* Vikipeedia aserbaidžaani keele lõuna-aserbaidžaani variandis
* Aserbaidžaani nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Planeering

**Planeering** on vastavalt planeerimisseaduse nõuetele koostatud ja kehtestatud maakasutus-, ehitus-, keskkonna- ja arengutingimusi seadev dokument. Planeerimisseaduse järgset planeerimist kutsutakse ka ruumiliseks planeerimiseks. Selline tegevus on planeerimisseaduse tähenduses on demokraatlik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.

Eestis koostatakse seaduse järgi nelja liiki planeeringuid.

## Planeeringuliigid

Planeeringud planeerimisseaduse järgi on:

* üleriigiline planeering,
* maakonnaplaneering,
* üldplaneering,
* detailplaneering.

Üldisemad planeeringud (üleriigiline planeering, maakonnaplaneering) on suunavad. Neis antud suuniseid võetakse arvesse täpsemate planeeringute koostamisel (nt maakonnaplaneeringu koostamise aluseks on üleriigiline planeering, üldplaneeringu aluseks maakonnaplaneering). Üldplaneering on hajaasustuses projekteerimistingimuste väljastamise aluseks ja annab juhised detailplaneeringute koostamiseks. Detailplaneering on projekteerimise aluseks tiheasustuses või detailplaneeringu kohustusega aladel ja juhtudel.

Üleriigilise planeeringu koostamist korraldab Siseministeerium ja maakonnaplaneeringute koostamist maavanem. Kohalik omavalitsus korraldab projekteerimise, ehituse ja maakasutuse aluseks olevate üld- ja detailplaneeringute koostamist.

## Vaata ka

* Planeerimine
* Territoriaalne planeerimine

## Viited

## Välislingid

* Siseministeeriumi planeeringute osakond
* Põhjalikum ülevaade erinevatest planeeringutest: käsiraamat "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks", toimetaja Lass. K, Autorid: Lass. K, Palginõmm. V, Muiso. M jt; Keskkonnaministeerium, Tallinn, 2000
* Artiklid planeerimisest ajalehes Sirp 27/03/2009, Volkov. I, Hiob. M ja Komissarov. K
* "Kvaliteetne planeering on teadliku arengu suunamise vahend", Lass. K, Keskkonnatehnika, 8/2009.
* "Kehtivate planeeringute ülevaatamine ja toimivuse tagamine", Lass. K, Keskkonnatehnika, 1/2010
* "Jalgsi, rongi või jalgrattaga?" – intervjuu Groningeni ülikooli ruumiteaduste instituudi planeeringute osakonna professori Gregory Ashworthiga, ajaleht Sirp 29/04/2011, Pakosta. L
# Käsigranaat

M67 käsigranaat
**Käsigranaat** on kerge (0,5–1,2 kg), sihtmärgile käsitsi heidetav lõhkekeha, mille viitsütik käivitub pärast kaitsesplindi eemaldamist, on mõeldud lähialal kasutamiseks. Granaadis on lõkeaine, mis plahvatab detonaatori toimel.

On mitut tüüpi granaate, üldlevinud on plahvatav granaat, mis aktiveerub löögist kokkupuutel takistusega või kindla aja möödumisel. Granaadi vajalikud komponendid on lõhkeaine ja sütik. Granaatide kasutamise eesmärgiks on suuremate lõhkeainekoguste plahvatuse esilekutsumine, tule süütamine, valgustamine või suitsu tekitamine.

## Ajalugu

Granaate on sõjapidamises kasutatud sadu aastaid. Hiinlased leiutasid granaadi umbes 1000. aastal. Eurooplased töötasid oma granaadiversiooni välja 15.–16. sajandil. Algse konstruktsiooni järgi oli granaat metallist anum, mis oli seest täidetud musta püssirohuga. Sõdur pani süütenööri põlema ning viskas granaadi võimalikult kiiresti endast eemale sihtmärgile. 18. sajandiks olid sellised granaadid aegunud ning ei omanud enam tolle aja lahingutes olulist osa.

Granaate hakati uuesti kasutama 20. sajandil. Esimeses maailmasõjas kasutasid sõdurid granaate vastase kuulipildujapesade hävitamiseks.

## Granaaditüübid

L83A1 suitsugranaat
Kildgranaatide eesmärk on tekitada kahju sellega, et lõhkemisel igasse suunda laiali paiskuvad killud tabaksid võimalikult palju ründavat vaenlast. Granaate on kaht tüüpi: ründe- ja kaitsegranaadid. Ründegranaadil ei ole kilde tekitavat kesta, et granaat ei kahjustaks ründajat ennast. Kaitsegranaat on kilde tekitava kestaga, seetõttu selle surmav raadius suurem, see visatakse välja varje tagant, kaevikust jne.

Valgustusgranaat kiirgab aktiveerumisel valgust, mis võimaldab pimeduses vastast mingil maa-alal näha.

Keemiline granaat on mitmeotstarbeline ja selle kasutustarve sõltub granaadi keemilisest komponendist. Seda kasutatakse süütamiseks, signaalmärguandena, õppusel või massirahutuste laialiajamiseks.

Veel olemas mittesurmavad granaadid, mida kasutatakse väljaõppel või vastaste eksitamiseks.

## Viited

## Välislingid

* Kuidas käsigranaat tapab? Delfi, 25. mai 2015
# Dota 2

**"Dota 2**" on arvutimäng žanris MOBA (Multiplayer Online Battle Arena), kus võistlevad kaks viieliikmelist meeskonda: Särav (eng. The Radiant) ja Kohutav (The Dire). Iga mängu eesmärk on vastasmeeskonna iidse (Ancient) hävitamine ning oma iidse kaitsmine.

## Mänguprotsess

Iga kümnest mängu osaleja juhib ühte tegelast, keda nimetatakse kangelaseks; mängijad valivad ühe 123 kangelasest, kellest igaühel on oma äratuntav välimus, tugevused ja nõrkused ning ainulaadsete võimete komplekt, sealhulgas kõige võimsam neist – ülim võime. Mängu käigus täidab mängija teatud rolli, nagu näiteks "carry" või "support", ja kangelased võivad oma omaduste poolest paremini sobida ühte või teise rolli. Mängu jooksul saab kangelane kogemuspunkte, teenib kulda ja ostab ning kogub esemeid, mis teda tugevdavad või annavad lisavõimeid. "Carry'd" on mängu alguses sageli suhteliselt nõrgad, kuid muutuvad tugevamaks, kui nad koguvad kogemuspunkte ja saavad ligipääsu võimetele, mis võimaldavad neil kergesti vaenlasi alistada ja lõpuks kogu meeskonnale võidu kindlustada. "Support'ide" võimed võimaldavad liitlasi abistada – näiteks suurendada nende kaitset või taastada kaotatud tervisepunkte. Kui kangelase tervisepunktid vähenevad nullini – näiteks kui vaenlase kangelane teda lahingus alistab – loetakse kangelane lühikeseks ajaks "surnuks"; selle aja lõppedes ilmub kangelane uuesti oma kindluse lähedal asuva allika juurde ja mängu juhtiv mängija saab mängu jätkata. Vaenlase kangelase alistamine annab võitjale märkimisväärse hulga kulda ja kogemuspunkte.

## Mängu arendamise ajalugu

Mängu arendamine algas 2009. aastal, kui Valve palkas DotA peamise arendaja IceFrog'i, ja 2010. aasta suvel esitas taotluse selle kaubamärgi registreerimiseks. 13. oktoobril 2010 kuulutati mänguportaalis Game Informer välja mängu ilmumine 2011. aastal. 15. augustil 2011 avaldati ametlikus blogis mängu treiler. Dota 2 ilmus juulis 2013 pärast kaheaastast beetatestimise perioodi.

## Viited
# Half-Life (mänguseeria)

"Half-Life'i" seeria logo, oranž lambda
**"Half-Life"** (stiliseeritud **HλLF-LIFE**) on esimeses isikus tulistamismängude sari, mida arendas ja avaldas Valve Corporation.

Sarja peamised osad järgivad Gordon Freemani – füüsikateoreetikut, kes võitleb tulnukate invasiooni vastu.

Kaks sarjas ilmunud mängudest, "Half-Life" ja "Half-Life 2" on täispikad mängud ning kaks teist, "Half-Life 2: Episode One" ja "Half-Life 2: Episode Two", on lühemad, episoodlikud mäng. Seeria kolmas episoodiline osa, "Half-Life 2: Episode Three", pidi algselt ilmuma 2007. aasta jõuludeks, kuid ilmumata jätmise tõttu peetakse seda nüüdseks uduvaraks.

2020 ilmus Half-Life seeria uus osa Half-Life: Alyx. Tegu ei ole kolmanda episoodiga, vaid hoopis Half-Life 2 eellooga, sündmustik leiab aset 5 aastat enne teist osa.
# Kazaa

**Kazaa** on failijagamisprogramm.

Rootslased Niklas Zennström ja Janus Friis ning eestlased Ahti Heinla, Priit Kasesalu ning Jaan Tallinn valmistasid 2000. aastal failijagamisprogrammi Kazaa lähtekoodi. See oli ajal, kui Napster oli sulgemisohus ning failijagajad otsisid uusi võimalusi.
# Anneksioon

Hawaii kuningriigi lipu langetamine 12. augustil 1898 Hawaii annekteerimise tseremoonial
**Anneksioon** ehk **annekteerimine** (ladina keeles *annexio*, 'liitmine') on teise riigi territooriumi või selle osa liidendamine oma riigi külge, ilma selle teise riigi nõusolekuta.

Annekteeritud territooriumil kehtestatakse enamasti annekteeriva riigi seadused ja võim.

Anneksioon erineb okupatsioonist, kuid võib sellest tuleneda.

## Ajalugu

Klassikaline rahvusvaheline õigus lubas sõja võitjal vaenlase territooriumi osaliselt või täielikult annekteerida. Alates Itaalia renessansist kuni 1919. aasta Pariisi rahukonverentsini oli anneksioon üldlevinud nähtus, mis kaasnes koloniaalekspansioonidega.

1866. aastal annekteeris Preisimaa Hannoveri, Hessen-Kasseli, Nassau, Schleswigi ja Holsteini ning Maini-äärse Frankfurdi. 19. sajandi lõpus liideti Hawaii saared pärast annekteerimist Ameerika Ühendriikide külge. Suurbritannia annekteeris 1900. aastal buuride vabariigid Transvaali ja Oranje. 20. sajandi alguses hõivas Austria-Ungari Bosnia ja Hertsegoviina (1908) ja Suurbritannia Küprose (1914). Anneksiooni näiteks on ka Boliiviale kuulunud Atacama kõrbe osade ülevõtmine Tšiili poolt ja Portugali alade ülevõtmine India poolt.

Suurriikidel oli tavaks ka omavahel vahetada hõivatud territooriume või ära jagada vastavad mõjusfäärid. Enne Teist maailmasõda paistsid Euroopa omavahelise jagamisega silma Saksamaa diktaator Adolf Hitler ja Nõukogude Liidu diktaator Jossif Stalin. Saksamaa korraldas 1938. aastal anšlussi Austrias, liites viimase Saksamaa külge. 1939. aasta augustis sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollide alusel jagasid Hitler ja Stalin omavahel mõjusfääridesse ära Poola, Leedu, Läti, Eesti ja Soome ning seejärel puhkenud maailmasõja esimese aasta (1939-1940) jooksul vallutasid ja annekteerisid Saksamaa ja Nõukogude Liit need riigid täielikult (v.a. Soome, kus NSV Liit suutis vallutada ja annekteerida vaid mõned idapoolsed osad).

Pärast Teist maailmasõda hõivas ja annekteeris Hiina RV Tiibeti ning vastloodud Iisraeli riik esitas territoriaalsed pretensioonid, mis viisid hiljem mitmete Palestiina alade, sh Jeruusalemma linna annekteerimiseni.

20. sajandi lõpu tüüpilisi näiteid on Kuveidi annekteerimine 1990. aastal Iraagi poolt. Venemaa annekteeris Ukrainale kuulunud Krimmi 2014. aastal.

Anneksioon on rahvusvahelise õiguse järgi keelatud. See põhimõte on fikseeritud ka mitmes ÜRO deklaratsioonis (1965, 1970, 1974). ÜRO põhikirja artikkel 2 keelab mis tahes ähvarduse või vägivalla kasutamise, mis on suunatud mõne riigi territoriaalse terviklikkuse vastu.

Pärast seda, kui Nõukogude Liit annekteeris augustis 1940 Eesti, Läti ja Leedu, ei tunnustanud Ameerika Ühendriigid ja mitmed teised riigid kunagi seda anneksiooni.

## Vaata ka

* Agressioon
* Okupatsioon
* Invasioon
* Koloniseerimine
* Koloonia
* Territoorium
* Setsessioon
* Separatism
# Välksõda

Sakslaste mehhaniseeritud jalavägi ja Panzerid Ukrainas, juuni 1942
**Välksõda** (saksa keeles *Blitzkrieg*) on ründesõda, mille eesmärk on anda vastasele kiire ja tugev löök. Selleks keskendutakse ühele kohale vastase kaitses ning kasutatakse liikuvaid, manööverdamisvõimelisi jõude, sealhulgas soomustatud, motoriseeritud ja mehhaniseeritud jalaväge, tanke ja õhutoetust, mille peamine eesmärk on läbi murda vastase esmasest kaitseliinist, lõigata ära üksuseid, tekitada vastase üksuste seas kaost. Selline teooria viib eelkõige kiire võiduni, vähendades kaotusi nii inimressursides kui ka tehnikas. Kõige kuulsam välksõja teooria rakendaja oli natsionaalsotsialistlik Saksamaa, kes teise maailmasõja ajal tungis hämmastava kiiruse ja jõuga läbi Poola, Norra, Belgia, Hollandi ja Prantsusmaa.

Pärast esimest maailmasõda otsustasid Saksamaa sõjalised juhid, et puudu on mobiilne, manööverdatav ja paindliku taktikaga üksus, mille puudumine oligi põhjustanud lahinguväljal kaevikusõja. Selle tulemusena valmistas Prantsusmaa kahe sõja vahel oma piiri ette kaitseks, millest kõige tuntum näide on Maginot' liin, kus Prantsusmaa valmistus kaevikusõjaks, samal ajal kui sakslased otsustasid valmistuda lühikeseks sõjaväeliste manöövritega konfliktiks.

### Kasutus teises maailmasõjas

Hispaania kodusõjas 1936. aastal oli esimest korda näha taktikaid, mida võib seostada välksõjaga. Samuti 1939. aastal Poola vallutamine, kus oli näha koordineeritud õhu- ja maavägede rünnakut. Samuti kasutati seal manöövrites efektiivselt tanke. Aprillis 1940, kui Saksamaa tungis neutraalse Norra territooriumile, võttes üle pealinna Oslo koos riigi peamiste sadamatega.

Mais 1940 Saksamaa sissetung Belgia, Hollandi ja Prantsusmaa aladele, mille käigus kasutas Saksamaa Wehrmacht tankide, jalaväe ja suurtükiväe koostööd, et tungida läbi vastase kaitsest.

1941. aastal kasutasid Saksamaa väed uuesti välksõja taktikat rünnakul Nõukogude Liidu vastu, lootes samasuguseid tulemusi nagu nad olid varem Lääne-Euroopas saanud. Kuid strateegia ei osutunud nii efektiivseks, kui vastas oli hästi organiseeritud ja hea relvastusega Nõukogude Liidu kaitse. 1943. aastaks olid sakslased kõikidel rinnetel kaitsele sunnitud.
# Teherani konverents

Jossif Stalin, Franklin Delano Roosevelt ja Winston Churchill Teherani konverentsil
**Teherani konverents** oli Teise maailmasõja ajal 28. novembrist 1. detsembrini 1943 Iraani pealinnas Teheranis toimunud kolme suurriigi tippkohtumine. Nõukogude Liitu esindas Jossif Stalin, Ameerika Ühendriike Franklin Delano Roosevelt ja Suurbritanniat Winston Churchill.

Churchill ja Roosevelt andsid Stalinile vabad käed Eesti, Läti, Leedu, Poola, Tšehhoslovakkia ja Rumeenia okupeerimiseks.

Teherani konverentsil nõudsid Stalin, Roosevelt ja Churchill Saksamaalt tingimusteta kapitulatsiooni ning leppisid kokku edasises sõjapidamises. Stalin nõudis lääneriikidelt teise rinde avamist, mida nood lubasidki. NSV Liit nõustus pärast sõja lõppu Euroopas alustama sõjategevust Jaapani vastu.

Türgit kutsuti üles astuma veel samal aastal sõtta liitlaste poolel, ent Türgi jäi neutraalseks kuni sõja lõpuni.

Määrati kindlaks Poola sõjajärgsed piirid: need pidid kulgema mööda Odra–Neisse ja Curzoni liini.

## Välislingid