Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ülemaailmne majanduskriis

Börsikrahhi ajal ruttasid inimesed pangakontoritesse oma raha välja võtma
**Ülemaailmne majanduskriis** ehk **suur depressioon** oli Teisele maailmasõjale eelnenud aastakümnel maailma haaranud majandussurutis, mis enamikus riikides oli saanud alguse 1929. aastal, pärast 24. oktoobri börsikrahhi Ameerika Ühendriikides. Suur depressioon oli pikim majandussurutis 20. sajandil.

Aastail 1929–1933 suurenes tööpuudus Ameerika Ühendriikides 3 protsendilt 25-ni. Paljud kaotasid oma töö- ja elukoha.

1929. aasta 24. oktoober sai tuntuks musta neljapäevana. Tol päeval kukkus New Yorgi aktsiabörs 11,7%. Majandusajaloolased on otsinud suure depressiooni põhjusi, kuid ühest vastust ei ole leitud. Palju olulisem on küsimus: mis võimendas majandusliku languse katastroofini. Kõik rahaga tegelevad institutsioonid olid ometi tõotanud majanduslikku kasvu pikas perspektiivis.

## Vaata ka

* Must neljapäev
# Ahermaa

**"Ahermaa"** (originaalis "The Waste Land", eesti tõlkes ka "Tühermaa") on T. S. Elioti 1922. aasta luuletus. Seda peetakse sageli üheks 20. sajandi mõjukaimaks ja tähtsaimaks luuletuseks.

Luuletuses on 434 rida.

See on pühendatud Ezra Poundile.

"Ahermaa" ilmus oktoobris 1922 Inglismaa ajakirjas The Criterion ja USA ajakirjas The Dial (novembrinumbris). Eraldi raamatuna koos autori kommentaaridega ilmus luuletus USAs detsembris 1922 ja Inglismaal septembris 1923.

Eliot varustas oma teose kommentaariumiga "Märkmeid "Ahermaa" kohta".

## Sisu

"Ahermaa" käsitleb modernse inimese üksindust ja tühjust ning esimese maailmasõja järgset arengut.

"Ahermaa" epigraaf ja pühendus. Kasutatud on ladina, vanakreeka, inglise ja itaalia keelt.
Luuletuse moto pärineb Petroniuse "Satyriconist":

|  |  |
| --- | --- |
| Nam Sibyllam quidem Cumis ego ipse oculis meis vidi in ampulla pendere, et cum illi pueri dicerent: "Σίβυλλα τί ϴέλεις"; respondebat illa: "άπο ϴανεΐν ϴέλω." | Kord nägin oma silmadega Cumae sibülli purgis hõljumas ja kui poisid küsisid, "Sibüll, mida sa soovid?" vastas ta: "Soovin surra." |

Pühendusega Ezra Poundile tsiteerib ta Dante "Purgatooriumi" (XXVI laul, 117 rida), kes väljendiga *il miglior fabbro* viitab Arnaut Danielile.

Luuletus ise koosneb viiest osast:

1. The Burial of the Dead (Surnute matmine)
2. A Game of Chess (Malepartii)
3. The Fire Sermon (Tulejutlus)
4. Death by Water (Veesurm)
5. What the Thunder said (Mida lausus kõu)

Eesti keeles on luuletus ilmunud Paul-Eerik Rummo tõlkes ajakirjas Looming (12/1992) ning kogumikus "Ahermaa ja teisi luuletusi" (1999).

## Viited

## Välislingid

* Luuletuse originaaltekst
*
# Giorgio de Chirico

| Giorgio de Chirico |
| --- |
| Giorgio de Chirico, 1936 |
| Sündinud |
10. mai 1888 Volos, Kreeka |
| Surnud |
20. november 1978 (90-aastaselt) Rooma, Itaalia |
| Haridus |
Müncheni Kunstiakadeemia |
| Tegevusala |
maalikunst, graafika, illustratsioon ja teatrikunst |
| Kunstivool |
sürrealism, metafüüsiline maal |
| Tuntud teoseid |
"Sügisõhtu mõistatus" (1910), "Ühe tänava saladus ja melanhoolia" (1914), "Suur metafüüsiline figuur" (1916) |

**Giorgio de Chirico** (10. mai 1888 Volos, Kreeka – 20. november 1978 Rooma, Itaalia) oli itaalia maalikunstnik.

Õppis Ateena polütehnikumis ja Müncheni Kunstiakadeemias. De Chirico oli mõjutatud Arnold Böcklini loomingust ja Friedrich Nietzsche filosoofiast.

Piiritles 1917. aastal koos kunstniku Carlo Carràga metafüüsilise maali põhimõtted, mis ilmnevad de Chirico kõrgaja (1910–1918) teostes, mis kujutavad ebatavalisi esemeid (mannekeenitaolisi olendeid, kipskujusid või nende osi, kummikindaid, absurdseid mehhanisme jms) salapärastes seostes tühjas pingestatud linnapildis või ruumis. Tema tolleaegsete teoste meeleolu on sageli painava alatooniga, mille esile toomiseks kasutas de Chirico liigselt rõhutud perspektiivi, mõistusevastaseid varje, rongide, kellade ja liialdatud suurusega objektide kujutamist. Nõnda rajas de Chirico looming teed sürrealismile.1920. aastatest alates aga maalis ta akadeemilisemas stiilis. Lisaks maalile on de Chirico tegelenud ka graafika, illustratsioonide ja teatridekoratsioonikavandite loomisega. De Chirico tähtsaimad teosed on "Sügisõhtu mõistatus" (1910), "Ühe tänava saladus ja melanhoolia" (1914) ja "Suur metafüüsiline figuur" (1916). Sylvia Plathi luuletus "Rahutuks tegevad muusad" on inspireeritud de Chirico samanimelisest maalist.

## Viited
# J. Alfred Prufrocki armulaul

**"J. Alfred Prufrocki armulaul"** ("The Love Song of J. Alfred Prufrock") on T. S. Elioti 1910–1911 kirjutatud ja 1915. aastal ajakirjas Poetry avaldatud luuletus. Luuletus õnnestus avaldada alles pärast Ezra Poundi järjekindlat pealekäimist ajakirja toimetajale. Sellest sai Elioti esimene tuntust kogunud luuletus. 1917. aastal ilmus see luulevihikus "Prufrock and Other Observations". Seda peetakse modernistliku stiili meistriteoseks.

Luuletuse struktuuri on mõjutanud Dante Alighieri teosed. Dante "Jumalikust komöödiast" on pärit ka luuletuse moto (Põrgu XXVII, 61–66). Luuletuses on mitmeid vihjeid Piiblile, William Shakespeare'i näidenditele "Kuningas Henry Neljas", "Kaheteistkümnes öö" ja "Hamlet" ning prantsuse sümbolistidele.

Luuletus on Prufrocki sisemonoloog kogemustest teadvuse voolu tehnika kasutamisel.

Eesti keeles on luuletus ilmunud Paul-Eerik Rummo tõlkes kogumikus "Ahermaa ja teisi luuletusi" (1999) ning Juhan Aru tõlkes ajakirjas Vikerkaar (nr 6, 2020, lk 1–5).

## Viited

## Välislingid

*