# Modernism

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on modernsuse rakendusest kultuuris. Modernismi kui uusaja sünonüümi kohta vaata artiklit modernsus.* |

---

**Modernism** (inglise keeles *modernism*) on 19. sajandi keskpaigast alanud kunstiline ja kultuuriline liikumine, mis tõi valgustusajastu ideed kunsti- ja kultuuripraktikasse. See oli kultuuriline uuendusliikumine, mille eesmärk oli reformida kujutavat kunsti, arhitektuuri, kirjandust, muusikat, teatrit ja teisi kunstivaldkondi.

Modernism oli reaktsioon 19. sajandi akadeemiliste ja traditsiooniliste vormide vastu ning püüdis paremini kajastada kaasaegset tööstusühiskonda ja selle muutusi. Liikumine sai hoogu eriti pärast esimest maailmasõda.

## Modernism kunstis

Modernistlikku kunsti iseloomustab kunstivoolude teke ja nende kujunemine kunstiloome keskseteks suundadeks. Uute kunstivoolude esiletõus väljendab modernismi püüdlemist kvalitatiivse arengu ja uuenduslikkuse poole – soovi luua midagi täiesti uut ja enneolematut. See väljendus nii vormi- kui sisulistes katsetustes, kus kunst ei pidanud enam järgima klassikalisi reegleid ega kujutama tegelikkust realistlikult.

Modernistlik kunst hõlmas mitmeid uuenduslikke kunstivoolusid, millel oli ühine eesmärk murda traditsioonilisi kunstipõhimõtteid ja otsida uusi väljendusviise. Mõned olulisemad modernistlikud kunstivoolud on:

* Impressionism – keskendus valguse ja hetkemeeleolu tabamisele, sageli vabas õhus maalides (nt Claude Monet, Pierre-Auguste Renoir).
* Ekspressionism – rõhutas sisemisi emotsioone ja subjektiivset maailmatunnetust, sageli moonutatud kujutiste kaudu (nt Edvard Munch, Egon Schiele).
* Futurism – ülistas liikumist, masinadünaamikat ja moodsat tehnoloogiat (nt Umberto Boccioni).
* Kubism – lõhkus vormid geomeetrilisteks kujunditeks ja kujutas objekte mitmest vaatenurgast korraga (nt Pablo Picasso, Georges Braque).
* Dadaism – protestis sõja ja traditsioonilise kunsti vastu, kasutades absurdset ja iroonilist väljenduslaadi (nt Marcel Duchamp).
* Sürrealism – uuris alateadvust ja unenäolist kujutlusmaailma, sageli psühhoanalüüsi mõjul (nt Salvador Dalí, Max Ernst).
* Abstraktsionism – loobus täielikult kujutavast kunstist ning keskendus värvi, joone ja kompositsiooni kaudu tunde ja ideede edasiandmisele (nt Wassily Kandinsky, Piet Mondrian).
* Konstruktivism – arendas edasi geomeetrilist abstraktsiooni, rõhutades tehnoloogilist esteetikat ja sotsiaalset funktsiooni (nt El Lissitzky).

## Modernism arhitektuuris

Modernistlik arhitektuur kujunes 20. sajandi alguses vastusena industrialiseerimisele, uutele ehitusmaterjalidele ja -tehnoloogiatele ning soovile vabaneda ajaloolistest stiilidest. Modernistlik arhitektuur arendas tihedamat sidet teaduse ja tehnoloogia arenguga ning asetas keskmesse otstarbekuse ja tehnilise ratsionaalsuse. Erinevalt varasematest arhitektuuristiilidest, kus dekoratiivsus ja ajaloolised motiivid olid olulisel kohal, eelistas modernism puhtaid ja lihtsaid vorme ning distantseerus ornamentikast, mida peeti anakronistlikuks.

Modernistliku arhitektuuri peamisteks suundadeks on:

* Funktsionalism – rõhutab, et hoone vorm peab lähtuma selle funktsioonist ("vorm järgib funktsiooni"). Arhitektuur peab olema ratsionaalne, lihtne ja ilma tarbetu kaunistuseta. (nt Le Corbusier, Walter Gropius)
* Rahvusvaheline stiil (International Style) – tekkis 1920.–30. aastatel, iseloomulikud on klaasfassaadid, teras- ja betoonkarkassid, lamedad katused ja mahuline selgus. Stiil levis üle maailma (nt Ludwig Mies van der Rohe, Philip Johnson).
* Konstruktivism – Venemaalt alguse saanud liikumine, mis ühendas tehnilise esteetika, geomeetrilise vormikeele ja sotsialistliku ideoloogia. (nt Vladimir Tatlin, El Lissitzky)
* Bauhaus – Saksamaal asutatud kunstikool ja esteetiline liikumine, mille eesmärk oli ühendada kunst, käsitöö ja tööstustootmine. Bauhausi arhitektuur on minimalistlik, funktsionaalne ja industriaalne. (nt Walter Gropius, Hannes Meyer)
* Brutalism – 1950.–70. aastatel esile kerkinud modernismi haru, mida iseloomustab toore betooni (béton brut) kasutus, massiivsus ja monoliitsus. (nt Le Corbusier hilislooming, Alison ja Peter Smithson)
* Orgaaniline arhitektuur – modernismi alternatiivsem suund, mis püüab arhitektuuri sulandada ümbritsevasse keskkonda. (nt Frank Lloyd Wright)

## Vaata ka

* Modernsus
* Modernistlik kirjandus
* Modernistlik kunst
* Postmodernism
* Valgustuse projekt

## Viited

## Kirjandus

* Tiit Hennoste. "Hüpped modernismi poole: Eesti 20. sajandi kirjandusest Euroopa modernismi taustal". Vikerkaar nr 10/ 1993; nr 10–11 1997.