Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Käsilukk

Zastava M48 Poltlukk on asendis 'lukus'
**Poltlukk** (inglise keeles *bolt action*) on kesksalvega vintpüssi padruni rauda lukustamise mehhanismi tüüp. Poltlukud on pöörd- ja otsekäigu lukustusega. Poltlukku käsitsetakse laadimispidemest, mis asub tavaliselt relva paremal poolel, kuna enamik relvast tulistajaid on paremakäelised.
# Tääk

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib täägist; ühenduse tüübi kohta vaata artiklit Bajonettühendus* |

---

19. sajandi tääk
**Tääk** ehk **püssitikk** ehk **bajonett** on tulirelva toru otsa lisatav ja lähivõitluses kasutatav torkerelv. Uuemad täägid võivad olla mitmeotstarbelised ja noakujulised.

## Ajalugu

Tääke hakati kasutama 17. sajandi keskpaiku Prantsusmaal, kust need levisid enamiku Euroopa riikide armeedesse. Esimesed täägid suruti musketi toru otsa nii, et tääki kasutades ei olnud relvast võimalik tulistada. Hiljem kinnitati tääk toru kõrvale – see võimaldas musketist tulistada ja seda eestpoolt laadida. Kujult olid 17.–18. sajandi täägid ligikaudu 40 sentimeetrit pikad ja kolme- või neljakandilise teraga.

19. sajandiks olid mõned prantsuse täägid isegi kuni 60 sentimeetri pikkused. Hiljem hakati valmistama järjest lühemaid tääke ja esimese maailmasõja ajaks jõudis tääkide pikkus 50 sentimeetrini.

Šveitsi SIG 550 koos täägiga
Võimalik jaotamine ehituse järgi:

* bajonett
* jatagantääk
* nugatääk
* nõeltääk

## Vaata ka

 Glock Feldmesser FM 78
* Pistoda
# Püstolkuulipilduja

Schmeisseri Bergmann MP 18 (Maschinepistole 1918, M.P.18,I.)
Thompsoni püstolkuulipilduja 1928A1,*Tommy-gun*
'**Püstolkuulipilduja** (ka automaatpüstol) on püstolipadruniga tulistav käsitulirelv, mis on valmistatud laskmiseks nii valangutega kui ka üksiklaskudega.

Püstolkuulipildujad töötavad tavaliselt püstolitega sarnasel vabaluku põhimõttel. Neid kasutatakse peamiselt jõustruktuurides ja eriüksustes, samuti nende sõjaväelaste, kelle ülesanne ei ole osaleda vahetult lahingus, enesekaitserelvana.

## Laskemoon ehk padrun

Kasutatakse sama kaliibri ja padruniga laskemoona mis püstolitel, kuid tihtipeale kohandatud püssirohuga, nn ülelaadimine, mis on tugevama paiskejõuga.

## Ajalugu

Püstolkuulipilduja Suomi М-31 hüüdnimega kone
20. sajandi algul algasid katsetused laega püstolite muutmiseks poolautomaatsetest täisautomaatseteks. Püstolkuulipilduja leiutati Esimese maailmasõja lõpuaastatel sõltumatult kolmes riigis: Itaalias, Saksamaal ja USA-s. Esimene õnnestunud püstolkuulipilduja oli Saksamaal valmistatud Bergmann/Schmeisseri MP 18/I.

## Vaata ka

* Püstolkuulipildujate loend
* MP40
* A. T.
* Uzi
* Heckler-Kochi MP5
* STEN
* Ingram
* Kedr
* Suomi М-31
# Poolautomaatvintpüss

Ruger 10/22
**Poolautomaatvintpüss** on vintpüss, mis tulistab iga päästikule vajutamisega ühe kuuli. Võrdluseks: käsilukustusega vintpüssi kasutaja peab enne iga järgmist lasku relva käsitsi uuesti laadima ning automaatvintpüss laseb järjest nii kaua, kui laskemoona jätkub ning päästikut all hoitakse. Enamikul tänapäeva automaatvintpüssidest on tule ümberseadur, millega saab lasta nii automaat- kui poolautomaatrežiimil.

## Välislingid

* Varajased poolautomaatvintpüssid (inglise keeles)
# M1 Garand

| M1 Garand |
| --- |
| M1 Garand vintpüss Rootsi armeemuuseumi kogust

---

 |
| Tüüp |
poolautomaatne vintpüss |
| Päritoluriik |  Ameerika Ühendriigid |
| Teenistusajalugu |
| Teenistuses |
1936–1957 (USA relvajõudude jalaväerelvana) 1940. aastad –... (teistes riikides) |
| Sõjad | * Teine maailmasõda
* Hiina kodusõda
* Indoneesia revolutsioon
* Korea sõda
* Vietnami sõda
* ...
 |
| Tootmise ajalugu |
| Konstruktor |
John C. Garand |
| Konstrueeritud |
1928 |
| Tootja |
Springfield Armory Winchester Harrington & Richardson |
| Tootmises |
1934—1957 |
| Toodetud ühikuid |
5 468 772 |
| Tehnilised andmed |
| Kaal |
4,31 kuni 5,3 kg |
| Pikkus |
1,100 mm |
| Toru pikkus |
609,6 mm |
|

---

 |
| Padrun |
.30-06 Springfield (7.62×63mm) |
| Laskekiirus |
40–50 lasku/min |
| Laskemoona algkiirus |
853 m/s |
| Tõhus laskeulatus |
457 m |
| Söötur |
8 padruniga laadimisklamber |

**M1 Garand**, tuntud ka kui **M1 vintpüss** (inglise keeles *M1 Rifle*), on .30 kaliibriline (7,62 mm) gaasikolviga ümberlaetav poolautomaatne vintpüss, mis oli Ameerika Ühendriikide sõjaväe relvaks teise maailmasõja ja Korea sõja ajal.

Relv sai nime oma konstruktori John C. Garandi järgi ning võeti relvastusse 1936. aastal, asendamaks senist poltlukuga M1903 Springfieldi. Kasutuselevõtul sai Garandist maailma esimene relvajõudude standard-jalaväerelvana kasutatav poolautomaatne vintpüss. Relval oli sõdurite seas hea maine ning Ameerika Ühendriikide maaväe kindral George S. Patton on seda nimetanud "parimaks võitlusvahendiks, mis kunagi leiutatud". 1957. aastal vahetasid Ühendriikide relvajõud Garandi välja M14 vintpüssi vastu. Piiratud määral kasutati Garandi USA relvajõududes siiski kuni 1960. aastateni, hiljem on see olnud kasutusel paraadrelvana. Ühendriigid tarnisid Garande ka rohkem kui 30 liitlasriigile.

Garandi salve mahub ühele laadimisklambrile kinnitatud kaheksa padrunit, klamber paiskub viimase lasu järel relvast välja. Tühja padruniklambri tekitatavat metalset kolksu (helijäljenduslikult "ping") on peetud üheks Garandi eritunnuseks. Kolksuga on seostatud müüti, et see aitas vaenlastel tabada liitlasvägede sõdureid laadimishetkedell (andes neile märku laadimata relvast), kuid sõjajärgstes intervjuudes väitsid Saksa ja Jaapani sõdurid, et seda polnud lahingumüras kuulda.

## Vaata ka

* M1 karbiin
* Gewehr 43
* SVT-40

## Viited
# Punker

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõjandusmõistest; väikehoidla kohta vaata artiklit Punker (hoidla).* |

---

Punker
Teise maailmasõja aegne kuusnurkne punker Mellsi jõe kaldal Lullingtonis Inglismaal
**Punker** ehk **blindaaž** on tavaliselt vaatepiludega (laskepiludega) varustatud vastupidavast materjalist rajatud ja pikemaajaliseks kasutamiseks mõeldud kaitseehitis.

Esimesed teated punkri kohta on 1854.–1855. aasta Sevastopoli lahingust.

Rajatise algne ingliskeelne nimetus (*pillbox*, 'ravimikarp') tulenes selle sarnasusest silindri- või ka kuusnurgakujuliste karpidega, milles kunagi müüdi tablette. Vene keeles kasutatakse rajatise kohta ka nimetust *ДОС* (lühend sõnadest *долговременное огневое сооружение*, 'pikaajaline tulepunkt ehk püsitulepunkt, punker vaenlase tulistamiseks', doti nüüdisaegne nimetus).

Eestis ehitasid metsavennad Nõukogude okupatsiooni algusajal peamiselt puidust ja mullast rajatisi, mida kasutati varjumiseks, kaitseks ja elamiseks ning mida hakati kutsuma punkriteks.

## Vaata ka

* varjend

## Galerii

* Mannerheimi liini punker (2009)
*
* Kuusnurkne punker Lõuna-Moravas Tšehhis
*
*
*
*

## Viited

## Kirjandus

* CBA staff, *A Review Of The Defence of Britain Project*, Council for British Archaeology, vaadatud 30. mail 2006
* Hellis, John (1. juuni 2001), *Why Pillbox?*, Pillbox Study Group, vaadatud 10. septembril 2009
* OED staff (detsember 2011) [March 2006], "pillbox, n. Pilbox. 3. *Mil*.", *Oxford English Dictionary* (Online version, Third ed.) `{{citation}}`: vigane väärtus: `|ref=harv` (juhend)
* Schneider, Richard Harold; Kitchen, Ted (2002), *Planning for crime prevention: a transatlantic perspective*, RTPI library series, kd 3 (illustrated ed.), Routledge, lk 87, ISBN 978-0-415-24136-6

## Välislingid

* Punker – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis