Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Li Bo

Li Bo luuletust lugemas. 13. sajandi maal.
**Li Bo** (李白 (*Li Bai* (*Lǐ Bái*) või *Li Bo* (*Lǐ Bó*); 701–762) oli hiina luuletaja Tangi dünastia ajal. Koos Du Fuga nimetatakse teda tihti hiina luuletajate seas kõige märkimisväärsemaks. Säilinud on umbes tuhat talle omistatud luuletust.

Ta sündis Kesk-Aasias, võimalik, et Siiditeele jäävas Suìyè linnas, mis tänapäeval on paik Kõrgõzstanis. Kui ta oli nelja-aastane, kolis perekond Chengdu lähedale. Noor Li Bo luges palju ning oli osav mõõgavõitleja. Umbes 725. aastal lahkus ta mööda Jangtse jõge oma kodukohast.

Legendi järgi suri Li Bo Jangtse jões uppudes, kui püüdis paadist küünitades haarata kuu peegeldust veel.
# Pöördsild (sild)

Suur sadamasild Taiwanil (valminud 2020)
Pöördemehhanismiga Admiralisild Tallinnas (valminud 2021)
**Pöördsild** (inglise keeles *swing bridge*) on avatava silla alltüüp, mida saab pöörata horisontaalselt ümber vertikaaltelje.

Kuuesildelisel Liteinõi sillal (valminud 1879 Peterburis) oli kuni 1967. aastani pööratav sildeava. Pöördeseadet keerasid esialgu käsitsi kaheksa töölist, aja jooksul võeti kasutusele hüdroturbiin.

## Pöördsildu

* Liteinõi silla (1879) pööratav sildeava
* Oskars Kalpaksi sild Lätis Liepājas (1906)
* El Ferdani raudteesild Suessi kanalis (2001)
* Vallikraavi sild Pärnus (2008)
* Clocktoweri sild Kaplinnas

## Viited
# Warta

---

| Warta |
| --- |
| Warta Wronki lähedal.Warta Wronki lähedal. |
| Lähe |
Zawiercie, Krakówi-Częstochowa kõrgustik50° 29′ 26″ N, 19° 29′ 24″ E |
| Suubub |
Odra jõkke52° 35′ 55″ N, 14° 36′ 37″ E |
| Valgla maad |
Tšehhi, Poola |
| Valgla pindala |
53 700 km²  |
| Pikkus |
808 km  |
| Parempoolsed lisajõed |
Noteć |
| Vasakpoolsed lisajõed |
Prosna, Obra |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |

**Warta** (saksa keeles *Warthe*) on jõgi Poolas, Odra vasakpoolne lisajõgi.

Warta algab Sileesia vojevoodkonnas Zawierciest.

Jõe pikkus on 808 km, valgala pindala 54 607 km². Kui arvestada ainult Poola piiresse jäävaid jõgesid, siis on Warta Wisła järel pikkuselt teine jõgi Poolas. Kui aga arvestada ka Odra jõge, on Warta pikkuselt kolmas jõgi Poolas.

Jõe ääres asuvad linnad on: Zawiercie, Myszków, Częstochowa, Działoszyn, Sieradz, Warta, Uniejów, Koło, Konin, Pyzdry, Śrem, Mosina, Puszczykowo, Luboń, Poznań, Oborniki, Obrzycko, Wronki, Sieraków, Międzychód, Skwierzyna, Gorzów Wielkopolski ja Kostrzyn nad Odrą.

## Viited

## Välislingid

 Warta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Neljajalgne trohheus

**Neljajalgne trohheus** ehk **trohheiline tetrameeter** on värsimõõt, mis jaguneb neljaks kahesilbiliseks värsijalaks, kus vahelduvad rõhuga ja rõhuta silbid.

Neljajalgset trohheust kasutab näiteks eesti regivärss.

## Vaata ka

* Trohheus
# Koltasaamid

Sverdloffi pere Suenjelis, 1903
Rühm koltasaame, 1871
**Koltasaamid** (ka **koltad**) on saamide hulka kuuluv etniline rühm Lapimaal ja Koola poolsaarel Soomes ja Venemaal.

Koltasaamid kuuluvad Koola poolsaare Petsamo ala põlisrahva hulka, kuid Jätkusõja järel läks Petsamo ala Nõukogude Liidule ja enne seda evakueeriti suur osa koltasaamidest mujale Soome. Praegu elab enamik koltasaame Inari valla Sevettijärvi ja Nellimi külas ja nende ümbruses.

Traditsioonide ja keele poolest kuuluvad koltasaamid idasaamide hulka. 1995. aasta hinnangu järgi elab Soomes 500 ja Venemaal 400 koltasaami.

## Usk

Nellimi õigeusu kirik
Koltasaamid on õigeusklikud ja kuuluvad tänapäeval enamasti Soome Õigeusu Kirikusse. Petsamo Trifon (1495–1583) ristis koltasaamid õigeusku juba 16. sajandi keskel. Õigeusk eristab koltasaame ülejäänud Põhjamaade saamidest, kes on luterlased.

## Vaata ka

* Koltasaami keel

## Viited

## Välislingid

* Saami muuseum Siida: koltasaamid (soome keeles)
* Koltat. Ortodoksi.net
* Kolttalaki. Finlex.
* Koltat ja Sevettijärvi (Minna ja Markus Moshnikoffi koduleht)
* Voitto Viinanen, Rajahistorian ja kulttuuriperinteen tutkimusta
* Hannele Huhtala. Kolttien sisukas suku. Voima 9/2011
* Yle Elävä arkisto. Leuddit ovat kolttakansan salattu muisti