Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Riigipea

**Riigipea** on isik või isikute grupp, kellel on riigi poliitilises hierarhias kõrgeim positsioon.

Riigipea on läbi ajaloo olnud määrava tähtsusega nii sisepoliitikas kui ka
rahvusvaheliste suhete kujundamisel. Riikluse arenedes on riigipea absolutistlik võim
järk-järgult kahanenud ning alates 18. sajandist (Montesquieu)
räägitakse võimude lahususest ja võimu jagamisest erinevate institutsioonide vahel,
selleks, et riigivõimu vaos hoida ning inim- ja kodanikuõiguseid tagada.

Alates Niccolò Machiavelli poliitilise võimu vormide käsitlustest 16. sajandi alul hakati valitsemisvormidena eristama monarhistlikku ja vabariiklikku valitsemist. Sellise eristuse aluseks oli kõrgeima riigivõimu kuulumine üksikisikust monarhile või kollektiivile. Tänapäeval mõistetakse monarhia all riiki, mille riigipea tuleneb pärilikust teest või eluaegsusest, vabariigi riigipea on aga valitud president.

Tänapäeval on riigipea muutunud vaid oma maa ja rahvuse ühtsuse kandjaks ning tsiviilteenistuse kõrgemaks ametiisikuks, kelle võimupädevus küll kõigub riigiti sõltuvalt riigikorralduse tüübist ja riigi ajaloolis-kultuurilisest taustast, kuid on demokraatia tingimustes alati piirangutega, mis on kehtestatud põhiseadustes.

* Seisuslik monarhia – monarhi võim on piiratud seisuste poolt.
* Absoluutne monarhia – monarhile kuulub kogu seadusandlik, täitev- ja kohtuvõim.
* Konstitutsiooniline monarhia – piiratud monarhia, kus monarhi võim on määratud konstitutsiooniga. Seadusandlik võim kuulub peamiselt parlamendile, kõrgeim täitevvõim valitsusele.
	+ Parlamentaarne monarhia – monarhile kuulub peamiselt vaid esindusfunktsioon (Suurbritannias).

* Presidentaalne vabariik – riigipea on president, kes on parlamendist sõltumatu ja täidab parlamendi kõrval seadusandlikku funktsiooni. Täitevvõim on samuti parlamendist sõltumatu ja president võib olla täitevvõimu (valitsuse) juht.
* Parlamentaarne vabariik – riigipea on president, kelle võim on võrdlemisi nõrk (täidab peamiselt esindusfunktsiooni), valitsusjuht on peaminister. Muuhulgas võib parlamendi pädevuses olla ka riigipea valimine.

## Vaata ka

* Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
* Riigipeade loendid riigiti
* Naisriigipeade loend
* Pikima ametiajaga poliitilised liidrid

## Välislingid

* Eesti riigipead
# Alküülhaliidid

Isopropüülbromiid ehk 2-bromopropaan
*tert*-butüülkloriid ehk 2-kloro-2-metüülpropaan
1-haloadamantaan
**Alküülhaliidid** ehk **alküülhalogeniidid** ehk **haloalkaanid** on orgaaniliste ühendite klass, mida võib vaadelda tuletatuna alkaanidest, nii et üks või enam vesiniku aatomit on asendatud halogeeni (F, Cl, Br, I) aatomi(te)ga, see tähendab sisaldavad süsinik-halogeen sidet (tähistatakse C–Hlg või C–X). Siia kuuluvad alküülfluoriidid, alküülkloriidid, alküülbromiidid ja alküüljodiidid.

Sõluvalt sellest, kas halogeeni aatom asub ühe, kahe või kolme alküülrühmaga (R) seotud süsiniku aatomi juures, liigitatakse alküülhaliidid primaarseiks (RCH2X), sekundaarseiks (R2CHX) ja tertsiaarseiks (R3CX).

Kuna halogeeni aatom on elektronegatiivsem kui süsiniku aatom, siis C–X side on polariseeritud, nii et halogeeni aatomil on osaline negatiivne laeng ja süsiniku aatomil on osaline positiivne laeng.

Alküülhaliidide molekulis on halogeeni aatom suhteliselt kergesti asendatav mitmete teiste funktsionaalrühmadega (näiteks nukleofiilne asendusreaktsioon). Võimalikud on HX elimineerimisreaktsioonid vastava alkeeni moodustumisega.

Levinumad alküülhaliidide saamise meetodid on alkeenide hüdrohalogeenimine (+HX), alkeenide halogeenimine (+X2) ja saamine alkoholidest OH-rühma asendamisel halogeeni aatomiga.

Alküülhalogeniide kasutatakse ulatuslikult keemiatööstuses, olmekeemias, keemialaborites jm. Näiteid: kloroetaani C2H5Cl kasutati tetraetüülplii tootmiseks; diklorometaan CH2Cl2 ja 1,2-dikloroetaan ClCH2CH2Cl on kasutusel solventidena; kloroform CHCl3 on tuntud kui anesteetik ja kasutatakse tefloni (polütetrafluoroeteen) tootmisel.

## Vaata ka

* Alküülrühm
* Alküülkloriidid
* Haliidid
# Maksatsirroos

Vasakul on normaalne ja paremal haigestunud maks
**Maksatsirroos** (ladina keeles *cirrhosis hepatis*) on krooniliste maksahaiguste lõppfaasiks pöördumatud muutused maksakoes ehk maksatsirroosi teke.

Maksatsirroos on kogu maksa haarav struktuurimuutus, millele on iseloomulik maksarakkude hävimine ja maksa sidekoestumine. Häirub maksa tavapärane vereringe ja sünteesivõime. Haiguse sümptomid sõltuvad vereringehäirest (vererõhust maksa värativeenis) ja maksarakkude talitlushäire raskusest (sünteesivõime langusest). Suurenenud portaalrõhk (st vererõhk värativeenis) põhjustab söögitoru veenilaiendite tekke ning vedeliku kogunemise kõhuõõnde, põrn suureneb. Samuti võib esineda naha kollasus, maksa suurenemine, iseeneslikud veritsused või verejooks söögitoru veenilaiendeist, palavik. Oluline on inimese seerumalbumiini ja vere hüübimistegurite sünteesi langus maksas.

Maksatsirroosihaigel võivad tekkida kesknärvisüsteemi häired (nt entsefalopaatia), mis süvenevad maksapuudulikkuse ja selle kõige raskema vormi – maksakooma kujunemiseni. Sagedasemaks tüsistuseks on verejooks söögitoru veenilaiendeist. Astsiit ehk vesikõht võib maksatsirroosihaigel omakorda tüsistuda astsiidivedeliku infitseerumisega, kujuneb spontaanne ehk isetekkiv bakteriaalne peritoniit ehk kõhukelmepõletik. Maksatsirroosi ravi on eelkõige sümptomite ravi, mida korraldab arst.
# Ökoton

**Ökoton** ehk **ökotoon** (inglise *ecotone*) on kahe ökosüsteemi (või koosluse) vaheline põimeala, siirdeala, piir (piiriala). Ökotonid on näiteks veekogu kaldavöönd (veeökosüsteemi ja maismaaökosüsteemi siirdealana), metsaserv (metsa ja niidu siirdealana) jms.

Ökotone iseloomustab suhteliselt suur liigirikkus (servaefekt). Seda tingib kummagi naaberökosüsteemi liikide kooseksisteerimine piirialal, aga ka sealsete tingimuste suur varieeruvus. Näitena kalarohkus mandrilava servas.

## Vaata ka

* servaefekt
# Puukoor

Kiirja männi koor
**Puukoor** (ka **koor**) on puittaime pindmine kiht, mis kaitseb taime sisemisi kudesid.

Puukoor koosneb korkkoest. Selle rakud paiknevad tihedalt üksteise peal. Nende kestad on sedavõrd paksenenud, et täiskasvanud rakus on tsütoplasma koos raku organellidega hävinud. Korgikihis puuduvad poorid, mistõttu ei saa vesi ja ega gaasid seda läbida. Et tüve sisemuses paiknevatel kudedel säiliks gaasivahetus, moodustuvad korkkoesse spetsiaalsed avad – lõved. Need asendavad õhulõhesid.

Lisaks korgile areneb teatud puudel teinegi kaitsekiht, mida nimetatakse korbaks. Ka korp koosneb surnud rakkudest, mis järk-järgult tüve pinnalt tükkidena lahti tulevad. Eestis kasvavatest puudest on kõige paksem korp männil. Puukoor võib olla kergesti eraldatav (nt vanal kasel).

* Taanis kasvava kase koor
* Austraalias kasvava eukalüpti koor
* Põletuskahjustused õunapuu koorel

## Vaata ka

* kasetoht
* tugikude

## Välislingid
# Venemaa Euroopa-osa

Vene-Euroopa (punases)
Vene-Aasia (heleoranžis)
**Venemaa Euroopa-osa** on Venemaa territooriumi Ida-Euroopasse jääv osa, teine osa jääb Aasiasse (Venemaa Aasia-osa). Piir läheb piki Uuraleid, Venemaa-Kasahstani piiri ning Kuma ja Manõtši jõge (või mööda Suur-Kaukasuse Peaahelikku).

Venemaa Euroopa-osa (vasakul) ja Venemaa Aasia-osa (2002. aasta haldusjaotuse järgi)
Venemaa Euroopa-osa 3 960 000 ruutkilomeetrisel alal (23% Venemaa territooriumist) elab 77% Venemaa elanikest (110 000 000 inimest 143 000 000 inimesest).

Venemaa Euroopa osa alla jääb 38% Euroopast.

## Vaata ka

* Vene-Aasia

## Viited
# Apostellik suktsessioon

**Apostellik suktsessioon** (ka **apostlik suktsessioon**, **apostlik järjepidevus**, **apostellik järjepidevus**, **apostellik järgnevus**) on kiriku õpetus, mille kohaselt on praeguse kristliku kiriku piiskopid apostlite järglased. Erinevad kristlikud voolud tõlgendavad seda õpetust erinevalt.

Apostellik suktsessioon väljendab vaimulikuameti õiguslikku järjepidevust. Idee preestri (vaimuliku) pühitsuse edasiandmisest pärineb Vana-Egiptusest ja Vanast Testamendist ning on eri variatsioonides tuntud ka teistes usundites.

## Katoliku traditsioon

Kõige olulisem on see doktriin katoliku traditsiooni kirikutes, kus apostelliku järjepidevuse väljenduseks on piiskoppide katkematu liin Uue Testamendi apostlitest alates. Apostlik suktsessioon antakse edasi piiskopi pühitsemisel käte pealepanekuga juba pühitsetud piiskoppide poolt. Selle arusaama puhul on kirik tõeline kui ta järgib apostlite õpetust ja suudab tõendada oma vaimulike pühitsusliini Kristuse apostlitest alates.

Kuna Vatikani arhiivi vanim dokument pärineb Markioni kirikust, siis arvestatakse võimalusega, et katoliku kirik lähtub Markionismist, mitte algkristlusest.

Katoliku kirikus on praegu neli katkematut piiskoplikku pühitsusliini, mida nimetatakse esimese teadaoleva piiskopi järgi:

* Estouteville'i liin: vanim iseseisev pühitsusliin, mis algab kardinal Guillaume d'Estouteville'iga (1412–1483). Siia kuulub umbes 43 praegu elavat piiskoppi, endistest paavstidest Sixtus IV, Julius II ja Leo X.
* Rebiba liin: siia kuuluvad kardinal Scipione Rebiba (1504–1577) pühitsetud piiskoppide järglased, üle 90% praegu teenivatest katoliku piiskoppidest, ja kõik paavstid alates 1724. aastast (Benedictus XII). Ta ise pühitseti piiskopiks 14. mail 1541 piiskopi poolt, kelle nimi pole teada.
* Bodmani liin: algab Johannes Wolfgang von Bodmaniga (1651–1691), kes oli Konstanzi abipiiskop 1686. aastast kuni surmani.
* Bovet' liin: algab François de Bovet'ga (1745–1838), kes oli Sisteroni piiskop alates 1789. aastast ja pühitseti piiskopiks 13. septembril 1789 Pariisis. Siia kuulub alates novembrist 2020 kaheksa elavat piiskoppi.

Peale ülalnimetatute kuuluvad katoliku kirikusse veel mõned idakirikust ületulnud iseseisvad pühitsusliinid.

## Protestantlik traditsioon

Apostliku suktsessiooni põhimõtet tunnistavad ka mõned protestantlikud kirikud, näiteks anglikaani kirik ja osa luterlikke kirikuid. Suurema osa protestantlike koguduste ja mitmete kristlike uususundite jaoks ei oma katkematu pühitsuse liin, apostlitest tänaste vaimulikeni, mingit tähtsust. Selle asemel tähtsustatakse doktriini kiriku õpetuslikust järjepidevusest ehk Uue Testamendi ja apostlite õpetuse sõnumit.

## Välislingid

* Catholic Answers : Apostolic Succession (*ingliskeelne tutvustus katoliiklikust vaatepunktist*)
* Catholic Encyclopedia : Apostolic Succession (*ingliskeelne tutvustus katoliiklikust vaatepunktist*)
* Bibel und "apostolische Sukzession" (*saksakeelne analüüs protestantlikust vaatepunktist*)
* Apostolic Succession in the Roman Catholic Church
# Füüsik

Füüsik
**Füüsik** on spetsialist füüsika valdkonnas.

Füüsiku peamisteks oskusteks on füüsikaliste suuruste mõõtmise ja nendega seotud loodusseaduste tundmine.

Füüsikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis, füüsikaõpetajaks ka Tallinna Ülikoolis.
# Poolestusaeg

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib poolestusajast radioaktiivsel või keemilisel lagunemisel; poolestusaja kohta ainevahetuses vaata artiklit Poolväärtusaeg* |

---

**Poolestusaeg** on aine lagunemise (eeskätt radioaktiivse, kuid ka keemilise lagunemise) kiirust iseloomustav suurus. See näitab, kui pika ajavahemiku möödumisel muutub aine kogus poole väiksemaks.

Mida suurem on poolestusaeg, seda kauem aine säilib. Stabiilsete isotoopide poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel loetakse lõpmata suureks.

## Poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel

Radioaktiivse isotoobi poolestusaeg loetakse konstantseks. See vastab olukorrale, kus aatomid eksisteerivad nii-öelda omapead, olemata kontaktis teiste aatomitega. Kui koondunud aine kogus on väike, siis vastab see hästi tegelikkusele. Kui koondunud aine kogus ületab kriitilise massi, siis laguneb aine plahvatades. Seda nimetatakse tuumaplahvatuseks (poolestusaeg on 0).

Radioaktiivsete isotoopide poolestusaeg võib olla üsnagi pikk. Kõige pikema poolestusajaga on samaarium-148 (7×1015 aastat, mis ületab universumi vanuse). Ent paljude isotoopide poolestusaeg on kõigest sekundi murdosa.

Poolestusaja tähis on WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .

Aatomi keskmine oodatav eluiga WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 .

Tõenäosust, et aatom laguneb ajaühiku jooksul, nimetatakse radioaktiivse lagunemise konstandiks ja tähistatakse WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 . Seejuures WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 .

## Poolestusaeg keemilisel lagunemisel

Keemilistes reaktsioonides ei ole keemilise lagunemise kiirust iseloomustav poolestusaeg konstantne, sest keemilise reaktsiooni kiirust mõjutavad temperatuur, ainete puhtus ja peenestatus, katalüsaatorite juuresolu jm asjaolud.

## Vaata ka

* Bioloogiline poolestusaeg
* Efektiivne poolestusaeg
* Radioaktiivse lagunemise seadus
# Sideeriline periood

**Sideeriline periood** ehk **sideeriline tiirlemisperiood** on ajavahemik, mille vältel taevakeha (planeedi, tähe) kaaslane teeb taevakeha ümber täistiiru tähistaeva kui taustsüsteemi suhtes.

Nt Maa puhul on sideerilise aasta kestus 1,00004, mis võrdub 365,26 ööpäevaga.

## Vaata ka

* Sünoodiline periood

## Viited