Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hispaania peaminister

| Hispaania peaminister |
| --- |
|
Presidente del Gobierno de España |
| **Praegu ametis** Pedro Sánchez alates 2. juuni 2018 |
| Residents |
Moncloa palee |
| Asukoht |
Madrid |
| Ametisse nimetamiseks esitaja |
Hispaania monarh |
| Palk |
90 000 € aastas |
| Veebileht |
lamoncloa.gob.es |

**Hispaania peaminister** (ametlikult *valitsuse esimees*, hispaania keeles *presidente del Gobierno*) on Hispaania valitsusjuht.

Peaminister nimetab valitsuse ministrid ja juhib ministrite nõukogu. Ta määrab valitsuse poliitika ja koordineerib valitsuskabineti liikmete tegevust. Samuti nõustab ta Hispaania monarhi tema kuninglike õiguste teostamisel.

Peaministri ameti täpne tekkeaeg pole teada, kuna amet on läbi ajaloo kujunenud selliseks, nagu see on tänapäeval. Esmakordselt ilmneb peaministri roll (tollal nimetati riigisekretäriks) ministrite nõukogu esimehena kuningas Ferdinand VII 1824. aasta kuninglikus dekreedis. Peaministri amet praegusel kujul loodi Juan Carlos I valitsemisajal, 1978. aasta põhiseadusega, mis määratleb peaministri põhiseaduslikud volitused ja rolli, samuti selle, kuidas peaminister ametisse astub ja ametist tagandatakse ning kuidas toimub suhtlus peaministri ja parlamendi vahel.

Kui peaminister ametist vabastatakse, esitab monarh uue kandidaadi usaldushääletuseks parlamendi alamkojale. Ametlikult valib ja nimetab alamkoda peaministri, kuid praktikas on peaminister enamasti parlamendi suurima partei juht. Peaministri ametlikuks residentsiks ja kontoriks on Moncloa palee Madridis.

Alates 2. juunist 2018 on Hispaania peaminister Pedro Sánchez.

## Viited
# Makários III

Peapiiskop Makários III (1962)
**Makários III** (kreeka Μακάριος Γ΄, ilmaliku nimega Michaíl Chrstodoúlou Moúskos (kreeka Μιχαήλ Χριστοδούλου Μούσκος); 13. august 1913 Panagiá – 3. august 1977 Nikosia) oli aastatel 1950–1977 Küprose Õigeusu Kiriku peapiiskop ja 1960–1977 Küprose president.

Ta sündis Panagiá külas Paphose ringkonnas. Ta õppis usuteadust Nikosias ja Ateenas. 7. augustil 1938 sai ta mungaks ja pühitseti diakon Makarioseks. Samal aastal suunati ta õppima usuteadust Ateena ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1942. Seejärel õppis ta kuni Saksa okupatsiooni lõpuni Ateena ülikooli õigusteaduskonnas. 13. jaanuaril 1948 pühitseti ta preestriks (lisaks sellele sai ta arhimandriidiks). Selle ajani tegutses ta metropoliit Panteleimoni (Kotokose) diakonina. Aastatel 1946–1948 täiendas ta end Bostoni Ülikoolis religioonisotsioloogia alal. 20. oktoobril 1950 valiti ta Nova Justiniana ja kogu Küprose peapiiskopiks.

Ta suri südamerabandusse 3. augustil 1977 olles samal aastal varem südameprobleemidega kannatanud. Tema süda eemaldati lahkamise käigus ja seda on sellest ajast alates hoitud tema endises magamistoas peapiiskopi palees.

Ta maeti oma soovi kohaselt Troonimäele hauakambrisse.
Tema matustel Nikosia peapiiskopkonna kõrval asuvas Püha Johannese katedraalis osales 182 kõrget külalist 52 riigist. Kohal oli umbes pool (250 000) saare kreeka küprose elanikkonnast.

Tema mälestuseks püstitati Nikosias peapiiskopi palee ette Makariose pronkskuju; 2008. aastal viidi see Kykkose kloostrisse ning asendati Makariose elusuuruses marmorist kujuga.
# Gerard Batliner

Gerard Batliner
**Gerard Batliner** (9. detsember 1928 – 25. juuni 2008) oli Liechtensteini jurist ja poliitik. Aastatel 1962–1970 oli ta Liechtensteini valitsusjuht ja 1974–1977 Liechtensteini Maapäeva president ehk parlamendi esimees.

1956. aastal lõpetas Batliner litsentsiaadina õigusteaduse õpingud Šveitsis Fribourgi Ülikoolis. Ühtlasi oli ta samas ülikoolis õppinud filosoofiat. Läbinud praktika Liechtensteini ülemkohtus, asus ta samal aastal tööle iseseisva advokaadina. 1957. aastal kaitses ta Fribourgi Ülikoolis doktoriväitekirja ja sai õigusteaduse doktori kraadi. Tema väitekiri käsitles eeltõkendi kasutamist Liechtensteini õigussüsteemis.

Poliitikas alustas Gerard Batliner tegevust Progressiivse Kodanikepartei liikmena, aastatel 1958–1962 oli erakonna aseesimees. Ühtlasi töötas ta aastatel 1960–1962 Escheni abilinnapeana.

Pärast Alexander Fricki ametist lahkumist valis Maapäev Batlineri 16. juulil 1962 riigi uueks valitsusjuhiks. Sellele ametikohale jäi Batliner kaheksaks aastaks kuni Progressiivse Kodanikepartei valimiskaotuseni 1970. aastal. Tema lahkumisega peaministriametist 18. märtsil 1970 lõppes Kodanikepartei 42 aastat kestnud võim Liechtensteinis.

Pärast Progressiivse Kodanikepartei valimisvõitu 1974. aastal valiti Gerard Batliner Maapäeva presidendiks ehk Liechtensteini parlamendi esimeheks. Sel ametikohal töötas ta kolm aastat. Seejärel oli ta 1978–1981 Maapäeva asepresident ja Liechtensteini parlamendidelegatsiooni esimees Euroopa Nõukogu juures.

Aastatel 1981–1982 oli ta Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee asepresident ja 1983–1990 Euroopa Inimõiguste Komisjoni liige.

Hiljem töötas ta ka advokaadi ja õigusteaduste eksperdina, 2002. aastast oli Batliner advokaadibüroo Batliner Wanger Batliner partner.

1987. aastast oli ta Liechtensteini Instituudi teadusnõukogu liige, aastatel 1987–1997 ühtlasi selle nõukogu esimees.

Aastast 1991 oli ta niinimetatud Veneetsia Komisjoni liige ja aastast 1995 arbiiter Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni kohtus.

Ta oli ka Baseli Ülikooli ja Innsbrucki Ülikooli audoktor.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Alexander Frick** | **Liechtensteini valitsusjuht** 1962–1970 | Järgnev **Alfred Hilbe** |
# U Thant

U Thant (1963)
**Maha Thray Sithu U Thant** (birma keeles ဦးသန; 22. jaanuar 1909 – 25. november 1974) oli Birma diplomaat ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmas peasekretär.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärina oli U Thant teenistuses aastail 1961–1971. U Thant valiti ÜRO peasekretäriks pärast eelmise peasekretäri Dag Hammarskjöldi hukkumist lennuõnnetuses.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Dag Hammarskjöld** | **ÜRO peasekretär** 1961–1971 | Järgnev **Kurt Waldheim** |
# Valeri Karpin

Valeri Karpin 2022. aastal
**Valeri Karpin** (vene keeles Валерий Георгиевич Карпин; sündinud 2. veebruaril 1969 Narvas) on endine Venemaa jalgpallur (poolkaitsja), treener ja praegune jalgpallitegelane.

Suvest 2008 on ta Moskva Spartaki peadirektor ja 2009–2012 sama klubi peatreener. Seni on Karpin ainuke Eesti Vabariigi kodanik, kes pääsenud jalgpalli suurklubi juhtima.

Valeri Karpin on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik, 2003. aastal võttis ta ka Eesti Vabariigi passi. Karpinite perekond pärineb Peipsi põhjakaldalt Iisaku ja Alajõe vallast, algselt kandis perekond nime Karp. Karpinil on ka Hispaania kodakondsus.

Lapsepõlves mängis Karpin jalgpalli Narva spordikoolis, Kopli Dünamos, hiljem Tallinna jalgpalliklubis FK Sport (1986–1987), Venemaa klubides Moskva CSKA (1988), Voroneži Fakel (1989), Moskva Spartak (1990–1994) ja Hispaania kõrgliiga klubides.

Venemaa koondises mängis Karpin 72 mängu ja lõi 17 väravat. Mänginud ühe mängu SRÜ koondises (29. septembril 1992, kui mängiti Inglismaaga viiki 2:2). On olnud mitu korda koondise kapten.

Aastail 2005–2008 elas Hispaanias Vigos, kus tegutses ärimehena.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Aastatel 2017–2021 ja uuesti alates 10. märtsist 2022 on ta Venemaa kõrgliiga klubi Rostovi peatreener ning on alates 26. juulist 2021 ühtlasi ka Venemaa jalgpallikoondise peatreener.

Enne 2023. aasta tulekut istus Karpin ühes lauas mitmete Eesti endiste ja praeguste jalgpallikoondislastega. Sellest levitatud pilt tekitas laiema skandaali, sest seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ei peetud sobilikuks, et Eesti jalgpallurid kohtuvad agressorriigi esindajaga. Probleeme tekitasid ka jalgpallurite endi ja jalgpalliliidu kommentaarid, mida peeti mittekohasteks.

## Viited

## Välislingid

* Biograafia ESBL-is
* "Eestist pärit mees võib saada Venemaa koondise peatreeneriks" Postimees, 1. jaanuar 2010
# Nuša Derenda

Nuša Derenda (2015)
**Nuša Derenda** (sünninimi **Anuška Žnideršič**; sündinud 30. märtsil 1969) on Sloveenia laulja.

2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Sloveenia lauluga "Energy", mis kogus 70 punkti ja saavutas 7. koha.