Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kvantoptika

**Kvantoptika** on optika valdkond, mis käsitleb kvantmehaanika kaudu valguse korpuskulaarset struktuuri ja sellest sõltuvaid nähtusi. Nende nähtuste hulka kuuluvad soojuskiirgus, fotoefekt, Comptoni efekt, Ramani efekt, fotokeemilised protsessid, stimuleeritud kiirgus (ja seega laserite füüsika). Kvantoptika valdkonda kuulub ka valguse neeldumise ja kiirgumise kvantteooria, samuti valguse koherentsuse teooria.

## Viited

## Välislingid

* Kvantoptika
# Ormen Lange

*Ormen Lange* illustratsioon Olav Trygvasons saagast

Ormen Lange (*Pikk Madu*) oli Norra kuninga Olav Tryggvason tellimusel meister Thorberg Skafhogi poolt konstrueeritud sõjalaev, mis võeti kasutusele 999/1000. aasta talvel. See oli üks võimsaim põhjala vetes seilav laev ning kalleim Norras ehitatu sel ajal. Umbes 68 sõudjaga laev oli ligikaudu 55 meetrit pikk, kiilu pikkusega umbes 45 meetrit ning mahutas umbkaudu 300-500 meest.

Vööris ja ahtris olid kuldplaatidega ülelöödud lohepead. Svolderi merelahingus langes laev Taani ja Rootsi kuningate seatud lõksu. Hiljem võeti see uute laevade ehitamisel tihti eeskujuks.

## Viited
# Harald Gille

| Harald Gille |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
1102 (924-aastane) |
| [muuda Wikidatas] |

**Harald Gille** (vanapõhja **Haraldr gilli** või **Haraldr gillikristr**, ka **Harald Magnusson** või **Harald IV**; suri 14. detsembril 1136 Bergenis) oli Norra kuningas aastail 1130–1136. Tema lisanimi Gille tuleneb ilmselt iirikeelsest väljendist *Gilla Crist* ehk Kristuse teener.

Harald Gille sündis Iirimaal ja 1127. aasta paiku suundus ta Norrasse, kus väitis end olevat endise kuninga Magnus Paljasjala poeg, ning seega valitseva kuninga Sigurd Magnussoni poolvend. Harald läbis edukalt tuleproovi ning Sigurd aktsepteeris teda oma vennana, tingimusel, et ta ei ürita võimu haarata Sigurdi või tema poja Magnuse eluajal.

Harald elas heas läbisaamis kuningaga ning pidas kuni tema surmani 1130. aastal ka oma lubadust. Seejärel puhkes sõda tema ja Magnuse toetajate vahel. Vaenutegevus kestis 1135. aastani mil Magnus ühes lahingus vangi langes. Ta torgati pimedaks, kastreeriti ja heideti vangi.

Harald valitses Norrat 1136. aastani, mil teine väidetav Magnus Paljasjala vallaspoeg, Sigurd Slembedjakn, ta mõrvas.

## Perekond

Harald oli abielus Rootsi kuninga Inge Stenkilssoni pojatütre Ingrid Ragnvaldsdottiriga. Abielust sündis poeg Inge Haraldsson, kellest sai hilisem Norra kuningas.

Haraldi oli teiste naistega veel kolm poega, kellest kõigist said Norra kuningad:

* Sigurd Haraldsson
* Øystein Haraldsson
* Magnus Haraldsson

## Vaata ka

* Norra kuningate loend

## Kirjandus

* Snorri Sturluson "Heimskringla"
* Knut Gjerset "History of the Norwegian people". The Macmillan company. 1915
* Benjamin T. Hudson "Viking pirates and Christian princes" Oxford University Press US. 2005. Lk. 195–196
* Knut Helle "The Cambridge History of Scandinavia" Cambridge University Press. 2003. Lk. 371–373

## Välislingid

Harald Gille perekond ja sugupuu (inglise k.)
# Fenoolid

Kahealuselised fenoolid: katehhool, resortsinool ja hüdrokinoon
Bifenool
Terminit **fenoolid** kasutatakse keemiliste ühendite kohta, milles on aromaatse tsükliga seotud hüdroksüülrühm (-OH), seega on tegu hüdroksübenseenidega. Nende lihtsaim asendusrühmadeta esindaja on fenool.

Metüülrühma sisaldavaid fenoole nimetatakse orto-, meta- ja para-kresoolideks.

Hüdroksüülrühmade arvu põhjal eristatakse ühe-, kahe- või mitmealuselisi fenoole. Lihtsaimad kahealuselised fenoolid on katehhool, resortsinool ja hüdrokinoon.

Fenoole ei klassifitseerita alkoholidena, kuna siin OH-rühm ei ole seotud küllastunud süsiniku aatomiga. Fenoolide OH-rühmaga seotud happesus on reeglina alifaatsete alkoholide ja karboksüülhapete vahepealne. Prootoni (H+) eraldumisel OH-rühmast moodustub **fenolaatioon**, millele vastavad soolad on **fenolaadid**. Näiteks võib tuua fenooli reaktsiooni naatriumhüdroksiidiga:

C6H5OH + NaOH -> C6H5ONa + H2O
Vahel arvatakse fenoolide klassi ka ühendid, milles OH-rühm asendab vesiniku aatomit polütsüklilises aromaatses molekulis, need on siis **hüdroksüareenid**.

Paljude tööstusprotsesside heitveed sisaldavad mürgiseid fenoole, mida ei tohi loodusesse juhtida. Eesti põlevkivi termilise töötlemise uttevees sisaldub unikaalseid kahealuselisi fenoole, nagu metüülresortsinoolid. Viimaste kui väärtuslike keemiatoodete eraldamiseks on välja töötatud vastavad tehnoloogiad.

Fenoole leidub ka eluslooduses, eeskätt taimeriigis. Mõned taimed toodavad fenoole selleks, et nende vegetatiivsed osad oleksid mürgised ja et neid ei söödaks. Selle näiteks võib tuua tammelehise mürgipuu (*Toxicodendron diversilobum*).

## Vaata ka

* Fenool
* Polüfenoolid
* Kresool
* Resortsinoolid