Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Broom

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib elemendist; molekulaarse broomi kohta vaata artiklit Dibroom* |

---

|  |  |
| --- | --- |
| 35 |

 7 18 8 2
 |
| Br
79,909 |
| Broom |

**Broom** on keemiline element järjenumbriga 35.

Broomi esineb kahe stabiilse isotoobina massiarvudega 79 ja 81; looduses on nende osatähtsus vastavalt 50,69% ja 49,31%.

Keemilistelt omadustelt on broom halogeen. Metallidega reageerides tekitab ta bromiide.

## Molekulaarne broom

 *Pikemalt artiklis Dibroom*
Broom
Ta moodustab kaheaatomilisi lihtaine molekule ja on tavatingimustel pruun vedelik tihedusega 3,1 g/cm³, mis keeb temperatuuril 58 °C ja külmub temperatuuril –7 °C. Broom on ainus mittemetall, mis on toatingimustes vedel.

Broom on tugev oksüdeerija, mis reageerib mitme liht- ja liitainega. Seetõttu on broom nii vedeliku kui ka auruna inimesele (nii kopsudele kui ka limaskestadele ja nahale) söövitav ja ärritav.

Broom on tugeva lõhnaga.

## Avastuslugu

Broomi avastasid teineteisest eraldi Prantsusmaa keemik Antoine Jérôme Balard ja Saksamaa keemik Carl Jacob Löwig.

Balard eraldas broomi 1826. aastal. Lähteainena kasutas ta Montpellier' lähedalt soolakutelt korjatud adrut. Tema eesmärk oli adrust eraldada joodi, aga adru sisaldas pisut ka broomi. Ta põletas adru tuhaks, lisas vett ning destilleeris broomi küllastunud joodilahusest. Nii sai ta aine, mille omadused jäid joodi ja kloori vahele. Balard oletas algul, et on saanud joodmonokloriidi, ja püüdis seda tõestada, aga see ei õnnestunud. Sellest järeldas ta, et on saanud uue elemendi. Esialgu nimetas ta selle **muriidiks**. Nimetus tuli ladinakeelsest sõnast *muria*, mis tähendas soolvett.

Löwig eraldas 1825. aastal broomi mineraalveest, mis pärines tema kodulinna Bad Kreuznachi ühest allikast. Selle mineraalvee soolad olid klooriga küllastunud. Broomi eraldamiseks kasutas ta dietüüleetrit. Pärast eetri aurustamist jäi järele pruunikas vedelik. Ta kasutas seda vedelikku oma võimete näitamiseks kandideerimisel töökohale Heidelbergis Leopold Gmelini laboris. Avastuse avaldamine aga viibis, mistõttu jõudis Balard selle temast varem avaldada.

Prantsuse keemikud Louis Nicolas Vauquelin, Louis Jacques Thénard ja Joseph-Louis Gay-Lussac kordasid Balardi katseid ja jäid nendega rahule. Neid tulemusi esitleti Prantsuse Teaduste Akadeemia loengul ja avaldati aastaraamatus "Annales de Chimie et Physique". Aastaraamatus teatas Balard, et otsustas M. Anglada soovitusel muuta elemendi nimetuse broomiks. Teistel andmetel soovitas elemendi nimetust muuta Gay-Lussac, et rõhutada selle auru iseloomulikku lõhna.

Broomi ei ole toodetud suures koguses enne 1860. aastat.

Broomi esimene äriline kasutus, kui välja jätta mõned meditsiinilised rakendused, oli dagerrotüüpias. 1840. aastal avastati, et broomil on teatud eeliseid varem kasutatud joodiauruga võrreldes, kui on tarvis moodustada valgustundlikku hõbehalogeniidikihti.

Kaaliumbromiidi ja naatriumbromiidi kasutati 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses antikonvulsantide ja rahustitena, kuni nende asemel võeti kasutusele 2,2,2-trikloroetaan-1,1-diool ja barbituraadid.

## Vaata ka

* Broomimine
* Debroomimine
# 700

◄ |
6. sajand |
**7. sajand**
| 8. sajand
| ►

◄ |
670. aastad |
680. aastad |
690. aastad |
**700. aastad**
| 710. aastad
| 720. aastad
| 730. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
696 |
697 |
698 |
699 |
**700**
| 701
| 702
| 703
| 704
| ►
| ►►

**700. aasta** (**DCC**) oli 7. sajandi 100. aasta.

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Hadrianus I, paavst aastatel 772–795
* Paulus I, paavst aastatel 757–767

## Surnud

* Asparuh, Bulgaaria tsaaririigi rajaja
# Entomoloogia

Liblikauurija, Tartu Ülikooli entomoloogia professor Toomas Tammaru oma kabinetis
**Entomoloogia** on zooloogia haru, mis uurib putukaid. Teadlast, kes uurib putukaid, nimetatakse entomoloogiks.

## Püügivahendid

Putukate määramiseks on neid enamasti vaja püüda. Selleks kasutatakse näiteks kaha, entomoloogilist võrku, entomoloogilist sõela, jm.

## Vaata ka

* dipteroloogia
* koleopteroloogia
* lepidopteroloogia
* mürmekoloogia
* odonatoloogia
* Eesti Looduseuurijate Seltsi entomoloogiasektsioon
* Läti Entomoloogiaühing
* Vene Entomoloogia Ühing

## Kirjandus

* Maavara, V. 1956. *Noore entomoloogi käsiraamat*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
* Voore, V. 1961. *Zooloogilisi ekskursioone*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
# Esiaeg

**Esiaeg** ehk **muinasaeg** ehk **ürgaeg** ehk **esiajalooline aeg** ehk **eelajalooline aeg** on inimkonna ajaloo periood alates kivist tööriistade kasutuselevõtust umbes 3,3 miljonit aastat tagasi kuni kirja leiutamise ja rakendamiseni umbes 4. aastatuhandel eKr.

Erinevates piirkondades lõppes esiaeg erineval ajal. Näiteks

* Mesopotaamias ja Egiptuses lõppes esiaeg 4. aastatuhandel eKr.
* Euroopa eri piirkondades langes esiaja lõpp ajavahemikku 1. aastatuhandest eKr mõnes Lõuna-Euroopa regioonis kuni 2. aastatuhande alguseni pKr Kirde-Euroopas.

Esiaja lõppemisel võisid olla erinevad põhjused. Näiteks:

* Egiptuses ja Hiinas lõppes esiaeg kohaliku arengu tulemusena.
* Ameerikas, Aafrikas, Austraalias, ja Okeaanias sattusid esiajas elanud inimesed ajaloolisesse aega jõudnud muude inimühiskondade mõjuvälja.

Eesti esiaja lõpuks peetakse üldiselt 13. sajandi algust, kui Eesti alad aastail 1208 – 1227 toimunud ristisõja käigus vallutati.

## Esiaja periodiseerimine

Inimühiskonna kõige kaugemat minevikku nimetatakse ka ürgajaks.

Esiaja periodiseerimisel on üldiselt aluseks põhiline materjal, millest valmistati tööriistu ja relvi. Esiaja perioodid on vastavalt:

* Kiviaeg
	+ Paleoliitikum
	+ Mesoliitikum
	+ Neoliitikum
* Pronksiaeg
* Rauaaeg

Mõnes piirkonnas oli kiviaja ja pronksiaja vahel eneoliitikum ehk vase-kiviaeg.

Eri piirkondades võisid esiaja teatud perioodid olla erineval ajal või ka puududa. Näiteks Põhja-Euroopas lõppes kiviaeg umbes 1500 eKr, pronksiaeg kestis umbes 500. aastani eKr ning rauaaeg umbes 1000.–1200. aastani pKr.

## Esiaja uurimine

Esiaega on võimalik uurida eelkõige aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal. Muistised on säilinud maapõues või maapinnal. Muististe uurimisega tegeleb arheoloogia. Esiajaloo kohta võib saada ka füüsilise antropoloogia, keeleteaduse ja geneetika meetodite abil.

## Vaata ka

* Arheoloogilised kultuurid
* Eelajalooline muusika
* Esiaja kunst

## Välislingid
# Almanahh

**Almanahh** on regulaarselt, ebaregulaarselt või ainukordselt avaldatav koguteos, mis tihtipeale käsitleb mingit valdkonda või eluala. Näiteks koolialmanahh, kirjandusalmanahh, bibliofiilia ja raamatuloo almanahh, mulkide almanahh jne.

## Vaata ka

* Omakirjastuslik tegevus Eestis
* Almanach de Gotha
# Alamperekond

**Alamperekond** (*subgenus*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev perekonna- (*genus*) sisene takson.

Üks perekond võib olla jaotatud mitmeks alamperekonnaks.
# Gagauusi keel

| gagauusi keel (gagauz dili) |
| --- |
| Kõneldakse |
Moldovas |
| Kokku kõnelejaid |
162 000 |
| Keelesugulus |
turgi keeled   oguusi keeled    **gagauusi keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Gagauusia |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
- |
| ISO 639-2 |
gag |

**Gagauusi keel** (gagauusi keeles *gagauz dili*) on turgi keelte oguusi rühma kuuluv keel, mida kõnelevad gagauusid. Gagauusi keel on Gagauusias ametlik keel.

Esimesed gagauusikeelsed vaimuliku sisuga tekstid ilmusid 19. sajandil kreeka kirjas. 1957 loodi kirillitsal põhinev kirjakeel. 2000. aastal mindi üle ladina kirjale.

Gagauusi keelt loetakse ohustatud keeleks.

## Tähestik

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Ä ä | B b | C c | Ç ç | D d | Е е | F f |
| G g | H h | I ı | İ i | J j | K k | L l | M m |
| N n | O o | Ö ö | Р р | R r | S s | Ş ş | T t |
| Ţ ţ | U u | Ü ü | V v | Y y | Z z |

## Viited
# Heliotsentriline maailmasüsteem

Heliotsentriline maailmasüsteem
**Heliotsentriline maailmasüsteem** ehk **heliotsentriline mudel** on maailmasüsteem ehk universumi mudel, mille kohaselt Maa koos teiste planeetidega tiirleb ümber universumi keskmes asuva Päikese.

Mudeli esmaseks väljatöötajaks peetakse Mikołaj Kopernikut, hiljem täiustas seda Galileo Galilei ja lõplikult tõestas selle Johannes Kepler.

## Vaata ka

* Geotsentriline maailmasüsteem