Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sküüdid

**Sküüdid** (arvatav etümoloogia indoeuroopa tüvest *\*skuδa* 'vibukütt') olid iraani keelkonna keelt kõnelnud europiidne karjakasvatajatest rändrahvas, kes asustas antiikajal laialdasi alasid umbkaudu praeguse Lõuna-Venemaa, Ukraina ja Kesk-Aasia territooriumil. Sküütideks nimetati erinevaid seda ala (Sküütiat) asustanud hõime.

Arvatavasti pärinevad sküüdid Pärsiast, kust nad levisid põhja poole steppidesse 1. aastatuhande algul eKr. Nende kultuuri kõrgaeg oli 5.–3. sajandil eKr.

Sküüdi kuningas Ateas ühendas oma võimu alla ulatusliku impeeriumi kuni langes lahingus makedoonlaste vastu aastal 339 eKr. Pärast seda taandus sküütide kultuur osaliselt keltide ja sarmaatide ees, kuid Krimmis tekkis nende uus kuningriik pealinnaga praeguse Simferopoli lähistel. Hilisantiigi ajastul sküüdid assimileerusid teiste rahvastega. Nende kõige lähemateks järglasteks võib pidada osseete. Sküüdi päritolu on legendides või hüpoteesides oletatud ka anglosakside, kasahhide, jakuutide, puštude, piktide, türklaste ja teiste puhul.

## Elukorraldus

Teave sküütidest on meie päevini jõudnud Antiik-Kreeka ajaloolaste (nt Herodotos) vahendusel. Arheoloogilistel väljakaevamistel on päevavalgele tulnud nende matusekünkad – kurgaanid rikkalike hauapanustega. Leitud on rohkesti peremärke *tamga*sid, mida on peetud ka päris kirjaks.

Sküütide jõukuse üheks allikaks oli kaubandus, sealhulgas orjakaubandus Mustal merel. Sküüdid olid osavad ratsanikud ja sõdalased; sõdimisest võtsid osa ka mõned naised. Mehed kandsid habemeid ja pikki juukseid, rõivastuseks olid nahkpüksid ja tuunika. Ehted, relvad ja hobuseriistad olid kaunistatud keeruliste ornamentide ja piltidega.

Matuserituaalides kasutati kanepisuitsu. Usund ja mütoloogia olid arhailisemad kui naabruse hinduism ja zoroastrism, palvleti ülemjumal Tabitit ja tulejumal Agnit. Sküüdi kultuurimõjud ulatusid kuni Hiinani, kuid Sküütiat ja sküüte on alates hilisantiigist kuni kaasajani mainitud ka piltlikult barbaarsuse ja metsikuse kehastajatena.

## Kaardid

*
*
*
# Samuel Morse

| Samuel Morse |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
27. aprill 1791 |
| Surmaaeg |
2. aprill 1872 (80-aastaselt) Manhattan |
| Amet |
leiutaja, füüsik, skulptor, maalikunstnik, fotograaf, kirjanik, kunstnik |
| Stiil |
portreemaal, maastikumaal, ajaloomaal |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

Dagerrotüüp Samuel Morse'ist (umbes 1845)
Aastatel 1812–1815 elas Morse selles majas Londonis
**Samuel Finley Breese Morse** (27. aprill 1791 Charlestown, tänapäeva Boston – 2. aprill 1872 New York) oli Ameerika Ühendriikide leiutaja ja maalikunstnik.

Tema tuntumad leiutised on juhtmeta elektromagnetiline telegraaf (1836) ja morsetähestik (1838).

Sajandi keskel oli Morse katoliikluse ja immigratsiooni vastase liikumise juht. 1836 kandideeris ta New Yorgi linnapeaks immigratsioonivastase Nativistliku Partei kandidaadina, aga kogus üksnes 1496 häält. Kui ta külastas Roomat, keeldus ta paavsti juuresolekul pead paljastamast, mispeale Šveitsi kaardiväelased tema juurde ruttasid ja tal mütsi peast maha lõid. Morse püüdis ühendada protestante katoliiklaste vastu, soovis keelata katoliiklastel riigiametnikena töötamise ja piirata sisserännet katoliiklikest maadest. Tema vend Sidney oli New Yorgi ajalehe Observer toimetaja ning tänu sellele sai Morse seal avaldada mitu kirja, kus ta kutsus inimesi üles võitlema ähvardava katoliiklusega. Neid artikleid avaldati korduvalt teisteski ajalehtedes. Muu hulgas uskus Morse, et Austria-Ungari valitsus ja katoliiklikud abiorganisatsioonid toetavad katoliiklaste immigratsiooni USA-sse, et saada see oma kontrolli alla. Ta oli ka orjuse pooldaja.

## Tunnustus

Samuel Finley Breese Morse valiti 1848. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Isiklikku

Samuel Morse'i vapp.
Morse oli kaks korda abielus. 29. septembril 1819 abiellus ta New Hampshire'is Concordis Lucretia Pickering Walkeriga. Abielust sündis kolm last: Susan (1819), Charles (1823) ja James (1825). Pärast kolmanda lapse sündi suri Lucretia 7. veebruaril 1825. Seejärel abiellus Morse 10. augustil 1848 New Yorgi osariigis Uticas Sarah Elizabeth Griswoldiga. Sellest abielust sündis neli last: Samuel (1849), Cornelia (1851), William (1853) ja Edward (1857).

## Loomingu näiteid

* Autoportree, 1812
* James Monroe, u 1819
* Eli Whitney, 1822
* Jonas Platt, 1828
* Louvre'i galerii, 1831 ja 1833 vahel
* Susan Walker Morse, u 1836–37