Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Europol

Europoli peakorteri hoone Haagis
**Europol**, ametlikult **Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet**, on Euroopa Liidu üksus, mille eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate rasket liiki kuritegude tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel. Europol asutati 1. oktoobril 1998 Madalmaades Haagis.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/794 artikli 4 järgi täidab Europol ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks muu hulgas järgmisi ülesandeid:

* kogub, analüüsib ja säilitab teavet;
* teavitab liikmesriike neid puudutavatest andmetest ja kuritegudevahelistest seostest;
* kooskõlastab, korraldab ja viib ellu uurimisi ja operatiivtegevusi, et toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust;
* osaleb ühistes uurimisrühmades;
* toetab liikmesriike andmete ja analüüsiga suurte rahvusvaheliste sündmuste korral;
* koostab ohuhinnanguid, strateegilisi ja operatiivanalüüse ning üldolukorda käsitlevaid aruandeid;
* arendab välja, levitab ja edendab eriteadmisi kuritegevuse ennetamise meetodite, uurimismenetluste ning tehniliste ja kohtuekspertiisimeetodite kohta ning nõustab liikmesriike;
* toetab liikmesriikide piiriülest teabevahetust, operatsioone ja uurimisi;
* pakub erikoolitust ja aitab liikmesriike koolituse korraldamisel.

## Viited

## Välislingid

* Europol
# Antifašism

**Antifašism** on fašismi (sealhulgas natsionaalsotsialismi) vastane ühiskondlik liikumine, mis tekkis vastukaaluks fašismile. Pärast II maailmasõda on antifašistide püüdeks fašismi (natsionaalsotsialismi) ja antisemitismi taassünni vältimine, mis pole aga siiski õnnestunud. Rahvusvaheline antifašistlik liikumine ühendab paljusid erineva maailmavaatega inimesi.

Antifašistlik liikumine jaguneb traditsiooniliselt liberaalseks antifašismiks ja võitlevaks antifašismiks, mis aktsepteerib võitluse meetodina ka vägivalda ning muid ebaseaduslikke meetodeid. Liberaalne antifašism kasutab võitluses ainult vägivallatuid ja seaduslikke meetodeid.
Mõlemat on kritiseeritud oma meetodite tõttu – paljud peavad vägivaldseid meetodeid sobimatuks, kuid samas kritiseeritakse liberaalse antifašismi liigset sõltuvust võimudest.

## Antifašiste

* Mordechaj Anielewicz
* Jean de Boe
* Willy Brandt (SAP/SPD)
* Albert Camus
* Emil Carlebach (1914–2001)
* Buenaventura Durruti
* Karl Einstein
* Walter Fisch
* David Frankfurter
* Etty Gingold
* Peter Gingold
* Kurt Goldstein
* Wilhelm Hammann
* Alfred Hausser (1912–2003)
* Walter Hochmuth (1904–1979)
* Erich Honecker
* Ernst Kirchweger
* Jakob Kindinger
* Eugen Kogon
* Johann Koplenig
* Uno Laht
* Agustin Remiro Manero
* Jean Moulin
* Oskar Müller
* George Orwell
* Anti Pathique
* Adrien Perrissaguet
* Christian Pineau
* Jean-Paul Sartre
* Hannie Schaft
* Richard Scheringer
* Emil Schmidt
* Lotte Schmidt
* Willy Schmidt (1911–2003)
* Kurt Schumacher
* Fritz Selbmann
* Josip Broz Tito
* Allan Vainola
* Walter Vielhauer
* Nancy Wake
* Eleonore Wolf

## Vaata ka

* Antikommunism
# Ksenofoobia

**Ksenofoobia** (vanakreekakeelsetest sõnadest ξένος *xenos* 'võõras, võõramaalane' + φόβος *phobos* 'kartus, hirm') ehk **võõraviha** on pelgus või viha võõrapärase või võõramaise vastu.

Sõna "ksenofoobia" kasutatakse siis, kui kirjeldatakse pelglikku või vaenulikku suhtumist isikutesse, kes on pärit muust riigist või kuuluvad teise etnilisse gruppi; samuti väljendab see ka teistsuguste traditsioonide ja kultuuride võõrastamist.

Ksenofoobial on kaks peamist objekti:

1. domineerivast mingis olulises mõttes erinevaks peetav ühiskonnagrupp,
2. kultuurilised elemendid, mida tajutakse võõra, veidra või ohustavana.

## Vaata ka

* Antisemitism
* Russofoobia
* Rassism

## Viited
# Separatism

**Separatism** on mingi väiksema grupi eraldumispüüe suuremast grupist.

Eraldumispüüde põhjuseks võivad olla kultuurilised, etnilised, religioossed või rassilised põhjused. Separatism on ka vähemusrahvuse liikumine iseseisva rahvusriigi loomiseks.

Separatismi vastandmõiste on unionism.

## Vaata ka

* Setsessioon

## Viited
# Usuline terrorism

**Usuline terrorism** ehk **religioosne terrorism** on äärmuslik vägivaldsus, mis põhineb usulistel eelarvamustel, motiividel ja eesmärkidel. Usuline terrorism on mistahes aate (jumalik õigus), maailmavaate või organisatsiooni eesmärkide ellu viimine terroristlike vahenditega ning õigustamine anarhismi, nihilismi või revolutsioonilise poliitikaga.

Usulise terrorismi mõistel on kaks tähendusvälja:

a) terror mida teevad usklikud,

b) terror mida õigustatakse usuga.

Müncheni ülikooli teoloogia emeriitprofessor Wilhelm Graf ei pea ühtegi usundit rahumeelseks. Kuigi kõik usundid lubavad rahu, võitlevad nende esindajad oma tõenormi eest. Just islam on eriti silma paistnud vägivaldsuse ja agressiivsuse poolest.

Kuna uskumine ja religioon ei põhine tõsiasjadel (faktidel) vaid emotsioonidel ja ühtsustundel (kokkukuuluvuse tundel) on kerge inimesi religiooniga mõjutada. Näiteks ristisõjad, inkvisitsioon, nõiajahid, kirikumaksud jne. Kui inimene järgib mingit usundit liiga süvitsi siis ta kaotab maailmataju ja tõlgendab enda ümber toimuvat ebaadekvaatselt. Tekkivad probleemid teiste ühiskonna liikmetega ja ühiskonnas toimimine saab häiritud. Sellises olus on võimalik vägivalda õhutada ja õigustada. Islami puhul on olemas vägivaldsuse probleem.

Alates 1980-est on suurenenud terrorismi õigustamine usuliselt ja religioosselt. Kuigi viimasel ajal on üldsuse tähelepanu keskpunktis (ilmselt õigustatult) islami äärmuslik fundamentalism, siis kontseptuaalselt ei erine see nähtus teistes religioonides ja kultuurides toimuvatest samalaadsetest äärmustesse kaldumistest (radikaliseerumisprotsessidest).

Tasandamaks teed kristlikule, juudi, sikhide või moslemite ideaalühiskonnale, kasutatakse vägivalda ja rõhumist teisitimõtlejate vastu, sealhulgas valitsuste vastu. Mainitud liikumiste või gruppide eesmärk oli taastada idealiseeritud harmooniline "ürgaegne" ühiskond - moslemite puhul umma, usklike algupärane ühendus, ameeriklaste puhul aga esiisadest usurändurite sektantlik ühendus, mida nähti tõelise rikkumata ameerika kultuuri algrakuna. Juutide jaoks on see ainuõigus nende põlisele pealinnale ja õigustatud sõda palestiinlaste vastu, kristlaste puhul püüdlus panna algus 1000-aastasele jumalariigile, et kiirendada Jeesuse uut tulekut maale. Seejuures nähakse religiooni kõike lahendava vahendina kõige kurja, kõigi isiklike, ühiskondlike ja riiklike probleemide vastu.

## Vaata ka

Islami terrorism

## Viited
# 1794

◄ |
17. sajand |
**18. sajand**
| 19. sajand
| ►

◄ |
1760. aastad |
1770. aastad |
1780. aastad |
**1790. aastad**
| 1800. aastad
| 1810. aastad
| 1820. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1790 |
1791 |
1792 |
1793 |
**1794**
| 1795
| 1796
| 1797
| 1798
| ►
| ►►

**1794. aasta** (**MDCCXCIV**) oli 18. sajandi 94. aasta.

## Sündmused maailmas

* 14. märts – Eli Whitney sai patendi puuvillapuhastusmasinale.
* 24. märts – Poola-Leedus algas Tadeusz Kościuszko juhtimisel ülestõus Venemaa ja Preisimaa mõju vastu.
* 4. aprill – Kościuszko ülestõusu toetajad alistasid alistasid Racławice lahingus Vene väed.
* 5. aprill – Giljotineeriti prantsuse revolutsioonijuht Georges Jacques Danton, kes püüdis vähendada enda loodud Revolutsioonitribunali karmust, kuid mõisteti sama organi poolt surma.
* 8. mai – Prantsuse revolutsioonivõimud saatsid giljotiini alla keemik Antoine-Laurent Lavoisier', hapniku avastaja.
* 27. juuli – Maximilien Robespierre'i kukutamine.
* 28. juuli – Prantsusmaal hukati revolutsionäärid Maximilien de Robespierre ja Antoine Saint-Just.
* 20. august – Ameeriklased saavutasid Fallen Timbersi lahingus võidu indiaanlaste liidu ja nende briti liitlaste üle.
* 17.–18. september – Prantsusmaa Esimene Vabariik lõi Sprimonti lahingus Austria Madalmaade vägesid, pannes aluse hilisema Belgia Kuningriigi tekkele ning lõpetas Habsburgide mõjuvõimu piirkonnas.
* 19. november – Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia vahel sõlmiti Jay leping, mis lahendas Ameerika iseseisvussõja lõpetanud Pariisi rahulepinguga lahendamata jäänud küsimused.

## Sündinud

* 13. jaanuar – Prosper Garnot, prantsuse kirurg ja loodusteadlane
* 23. veebruar – August Matthias Hagen, baltisaksa graafik ja maalikunstnik
* 24. veebruar – Antonio López de Santa Anna, Mehhiko poliitik ja sõjaväelane
* 20. märts – René Lesson, prantsuse kirurg ja loodusteadlane
* 11. aprill – Edward Everett, USA poliitik
* 17. aprill – Carl Friedrich Philipp von Martius, saksa botaanik ja maadeuurija
* 23. mai – Ignaz Moscheles, böömi pianist ja helilooja
* 24. mai – William Whewell, inglise teadlane ja filosoof
* 27. mai – Cornelius Vanderbilt, USA filantroop ja ärimagnaat
* 7. juuni – Pjotr Tšaadajev, vene filosoof ja publitsist
* 29. juuli – Thomas Corwin, USA poliitik
* 15. august – Elias Magnus Fries, rootsi botaanik ja mükoloog
* 3. november – William Cullen Bryant, USA luuletaja
* 21. november – Carl Christoph Göbel, Saksa keemik ja farmatseut, Tartu ülikooli professor
* 27. detsember – Alexander Gordon Laing, šoti maadeuurija

## Surnud

* 10. jaanuar – Georg Forster, saksa geograaf, loodusteadlane ja revolutsionäär
* 24. märts – Antoine-François Momoro, prantsuse trükkal, raamatukaupmees ja revolutsionäär
* 5. aprill – Georges Jacques Danton, prantsuse jurist ja poliitik
* 27. aprill – James Bruce, šoti rändur ja reisikirjanik
* 8. mai – Antoine Lavoisier, prantsuse keemik
* 8. juuni – Gottfried August Bürger, saksa luuletaja
* 28. juuli – Maximilien Robespierre, prantsuse revolutsionäär
* 28. juuli – Louis Antoine de Saint-Just, prantsuse revolutsionäär
* 28. november – Cesare Beccaria, itaalia kriminoloog, jurist ja filosoof
# Terrorivalitsus

---

|  |
| --- |
| Terrorivalitsus |
| Osa Prantsuse revolutsioonist |
|  |
| Inimeste hukkamine giljotiiniga (1793) |
| Koht | Esimene Prantsuse Vabariik |
| Kestus | 1792/1793 – 27. juuli 1794 |
| Hukkunuid | 35 000 – 45 000+ |
| Toimepanija | Rahvapäästekomitee |

**Terrorivalitsus** (prantsuse keeles *la Terreur*; ka **Mäevabariik**) oli ajajärk Prantsuse revolutsiooni ajal kui pärast Esimese Vabariigi väljakuulutamist hakkasid toimuma veresaunad ja avalikud hukkamised. Tapmised põhjustasid revolutsioonihullus, vaimulikevastasus ja Rahvapäästekomitee süüdistused riigireetmises. Kuigi Rahvuskonvent terrorit ametliku poliitikana vastu ei võtnud, toimus see pigem iseenesest.

Ajaloolaste seas ei ole konsensust terrori täpse algusaja osas. Mõned peavad selle alguseks 10. märtsi või 5. septembrit 1793, kui loodi Revolutsiooniline Tribunal. Teised peavad selle alguseks septembri veresauna 1792. aasta septembris, kolmandad koguni juulit 1789, kui revolutsioon nõudis esimesed inimelud.

Sõna "terror" võttis pärast Robespierre'i kukutamist juulis 1794 kasutusele termidoori reaktsioon, et õigustada oma tegusid ning diskrediteerida Maximilien Robespierre'i. Selleks ajaks oli ligi aasta aja jooksul Prantsusmaal läbi viidud 16 594 surmanuhtlust (neist 2639 Pariisis). Üle 10 000 inimese oli hukatud ilma kohtuta ning 10 000 oli surnud vanglates.

## Vaata ka

* Bals des victimes
* Nantesi uputamine
* Põrgukolonnid
* Revolutsiooniline terror
* Riigiterrorism
* Terrorism Prantsusmaal
* Tricoteuse

## Viited
# 1866

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1830. aastad |
1840. aastad |
1850. aastad |
**1860. aastad**
| 1870. aastad
| 1880. aastad
| 1890. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1862 |
1863 |
1864 |
1865 |
**1866**
| 1867
| 1868
| 1869
| 1870
| ►
| ►►

**1866. aasta** (**MDCCCLXVI**) oli 19. sajandi 66. aasta.

## Sündmused Eestis

* Talvel ja kevadel esines eelmise, 1865. aasta ikalduse pärast toidu ja loomasööda nappust. Magasiaidad tehti peaaegu tühjaks.
* 3. märts (vkj 19. veebruar) – kehtima hakkas vallaseadus, millega lõppes mõisnike kohtu- ja politseivõim vallakogukonna üle.
* Taastati vallakohtute tegevus Eestimaa kubermangus esimese astme kohtuna.
* 17. november (vkj 5. november) – Liivimaa kubermangu mandriosas said kõigist seisustest ristiusklikud õiguse omandada mistahes liikumata vara, sh osta endale ka rüütlimõisaid.
* Tallinnas toimus teine baltisakslaste laulupidu. Laulupeol astus üles ka Jürilt pärit eesti segakoor.
* Ilmus Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Eesti rahva ennemuistsed jutud".
* Ilmus Lydia Koidula "Waino-lilled".
* Asutati Vändra kurttummade kool

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* 24. jaanuar – Jaan Poska, eesti riigimees
* 24. veebruar – Hubert Van Innis, belgia vibulaskur
* 18. märts – Janis Rozentāls, läti maalikunstnik
* 1. aprill – Ferruccio Busoni, itaalia pianist ja helilooja
* 5. mai – Ants Laikmaa, Eesti maalikunstnik
* 17. mai – Erik Satie, Prantsuse helilooja ja pianist
* 3. september – John McTaggart Ellis McTaggart, briti filosoof
* 1. detsember – Tannil Kriisa, eesti orelimeister

## Surnud

* 9. september – Gottfried Wilhelm Osann, Saksa keemik ja füüsik
* 14. november – Miguel I, Portugali endine kuningas

## Viited