Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rassism

**Rassism** on mõtteviis või ideoloogia, mille järgi erinevused inimeste iseloomus ja võimetes on otseses sõltuvuses nende rassist. Rassismile on iseloomulik püüd määratleda inimeste õigusi ja rolli ühiskonnas eelkõige rassiliste, aga ka rahvuslike ja etniliste tunnuste, sh nahavärvi ja päritolu alusel. **Rassismiks** nimetatakse ka sellisel mõtteviisil rajanevat poliitikat: näiteks apartheidirežiim või rassiline segregatsioon. Rassiteooriad on liigitanud inimesi vastavalt nende rassilistele tunnustele "kõrgemateks" ja "madalamateks", ning õigustanud ja põhjendanud sellega teiste rasside hävitamist või nende eluviisi muutmist.

Rassistlike arusaamade ja ebavõrdsuse kujunemisel on olulist rolli mänginud kolonialism. Näiteks Aafrikas kujundas pikk koloniaalajalugu peale ühiskondade majandusliku laastamise välja ka poliitilised rassilise ebavõrdsuse süsteemid, millest tuntuim on 1995. aastal lõppenud apartheid Lõuna-Aafrika Vabariigis. Ameerika Ühendriikides, kus ametlik segregatsioonipoliitika lõppes 1960. aastatel, väljenduvad rassism, eelarvamused ja rassiline diskrimineerimine tänapäeval muuhulgas afroameeriklaste ebaproportsionaalselt suures arreteerimiste, kohtu alla andmiste ja vangistamise, vaesuse ja sellega seotud terviseprobleemide protsendis, mis osutab institutsionaalsele ehk süstemaatilisele rassismile.

## Vaata ka

* apartheid
* eugeenika
* holokaust
* ksenofoobia
* natsionaalsotsialism
* rassiline diskrimineerimine
* rassiline segregatsioon
* rassipuhtus
* rassism Poolas
* spetsiesism

## Viited
# Neonatsism

**Neonatsism** on poliitiline liikumine, mis tekkis pärast Teist maailmasõda ja mille eesmärk on taaselustada natsionaalsotsialism või mõni selle variant, tihtipeale viidates sellest viidatud mõtetele.

## Neonatsism Eestis

### Feuerkrieg Division

2018. aasta oktoobris loodi organisatsioon nimega **Feuerkrieg Division** ehk **FKD** (eesti keeles **Tulesõja Diviis**), mis on Atomwaffeni Diviisi üks esindav haru.

FKD propageerib valge rassi ülemvõimu, näitab üles riigivõimu vastasust ning kutsub üksikisikuid üles relvi haarama ja terrorirünnakuid kavandama. Selle ideoloogia toetajad levitavad ja õigustavad rassiviha vähemuste, juutide, tumedanahaliste, seksuaalvähemuste, ajakirjanike ja politseiametnike suhtes.

Organisatsiooni liikmed ning põhitegevus on peamiselt Balti riikide aladel, sealhulgas organisatsiooni esimene juht koodnimega *Commander,* kes oli juhtimise alguses 13-aastane Eesti päritolu noormees. *"Commander"* tabati KAPO poolt 2020. aprillis ning on sellest ajast riikliku valve all, küll mitte vahistatud tema vanuse tõttu.

2025. aasta jaanuaris mõisteti Harju Maakohtu poolt kolm noort paremäärmuslast süüdi ning FKD sai määratletud kui paremäärmuslik, neonatslik ning terroristlik ühendus.

FKD on määratletud kui terroriorganisatsioonina ka Suurbritannias.

## Vaata ka

* Natsionaalsotsialism
* Fašism
* Paremäärmuslus

## Viited
# Massimõrv

Hispaania kodusõjas 1936. aasta augustis-septembris mõrvatud 26 vabariiklase massihaud Põhja-Hispaanias Estéparis (suvi 2014)
**Massimõrv** on suure hulga inimeste tapmine lühikese ajavahemiku jooksul.

Tavaliselt lühikese aja jooksul mingi konkreetse geograafilise asukohaga piiritletava teo toimepanijaks võib olla ideoloogilise/poliitilise/riikliku kuuluvusega/kuuluvuseta üksikisik / isikute rühm. Mõiste sisu sõltub suuresti defineerija ideoloogilisest/poliitilisest vms kuuluvusest.

## Vaata ka

* Massihaud
* Genotsiid
* Pogromm
* Sõjakuritegu

## Kirjandus

* David Lester. Mass Murder: The Scourge of the 21st Century. Nova Publishers: 2004. 160 lk. ISBN 9781-59-033-9299
* Grant Duwe. Mass Murder in the United States: A History. McFarland: 2014. 220 lk. ISBN 9781-47-660-4732
# Sabotaaž

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mõistest; Alfred Hitchcocki filmi kohta vaata artiklit Sabotaaž (film 1936). Siia suunab märksõna "Sabotöör", samanimelise filmi kohta vaata artiklit Sabotöör (film).* |

---

**Sabotaaž** ehk **saboteerimine** on igasugune varjatud vastutegutsemine või sihilik (meelega) töö nurjamine.

Saboteerimisega tegeleja on **sabotöör**.
# Muslim

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib usklikust, kes tunnistab islamit; lõunaslaavlaste etnilise rühma kohta vaata artiklit Muslimid (etniline rühm).* |

---

Jean-Léon Gérôme maal "Palve Kairos"
Moslemite osakaal riigiti
**Muslim** ehk **moslem** on usklik, kes tunnistab islamit ja järgib islami rituaale.
Tänapäeval arvatakse maailmas elavat 2 miljardit muslimit ja see arv kasvab pidevalt.

## Nimetus

Erinevate täishäälikutega variandid tulenevad sellest, et sõnas *muslim* on täishäälikud nagu klassikalises araabia keeles, sõnas *moslem* nagu tänapäeva araabia kõnekeeltes.

Eesti keeles on kasutusel ka sõnad *muhamedlane* ja *muhameedlane*, kuid eesti muslimid ei soovita neid kasutada, sest nendest sõnadest võib jääda mulje, nagu muslimid kummardaksid Muḩammadit.

Harva kohtab ka pärsia keelest pärinevat nimetust *musulman*.

## Muslimite rühmitused

Kaks põhilist muslimite sekti on sunniidid ehk sunnamuslimid ja šiiidid ehk šiiamuslimid. Enamik muslimeist kuulub sunniitide sekti; šiiidid on ülekaalus Iraanis.

## Vaata ka

* Judaism
* Zoroastrism
* Kristlus
* Budism
* Ateism

## Viited
# Rahvastikutihedus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib demograafia mõistest; ökoloogia mõistest vaata artiklit Asustustihedus (ökoloogia)* |

---

Rahvastikutihedus riigiti 2006. a seisuga
**Rahvastikutihedus** ehk **asustustihedus** on mingi maa-ala rahvaarvu jagatis selle pindalaga.

Rahvastikutihedus näitab, mitu inimest elab keskmiselt antud territooriumi ühe pindalaühiku (ruutkilomeetri, ruutmiili vms) kohta.

Maailma rahvastikutihedus 1994. aastal
## Vaata ka

* Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi
# Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo

USA Rahvaloenduse büroo vapp
Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse büroo peakorter Marylandi osariigis Suitlandis
**Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse büroo** ehk **USA statistikaamet** (inglise keeles *United States Census Bureau*, ametlikult *Bureau of the Census*; **USCB**) on USA Kaubandusministeeriumi alluvuses töötav valitsusasutus, mis tegeleb rahvaloenduste korraldamise ning muude rahvastiku- ja majandusalaste andmete kogumisega USA-s.

Büroo peakorter asub Marylandi osariigis Suitlandis.

## Välislingid

* Rahvaloenduse büroo koduleht (*inglise keeles*)
# Poliitika

**Ülalt alla**: parlamendivalimistel Iraagis hääletav Iraagi naine; Nene Teye Kwesi Agyeman, Shai Chief of Ghana; Park Geun-hye ametisseastumine Lõuna-Korea presidendiks; Euroopa Parlamendi istungisaal Strasbourgis; Tai kuninga Rama X kroonimine; meeleavaldajad Tšiilis; osalejad 2020–2021. aasta India põllumeeste protestil; 2012. aasta Venemaa presidendivalimistel hääletav naine
**Poliitika** on protsess, mille käigus erinevate sotsiaalsete subjektide sihikindla tegevuse tulemusena jõutakse otsusteni (poliitiliste otsusteni), mis määravad neist subjektidest koosnevas sotsiaalses grupis või gruppidevahelistes suhetes kehtivad reeglid.

Enamasti peetakse poliitikast rääkides silmas riike või riikidevahelisi suhteid mõjutavate otsuste tegemist, milles osalevad poliitikud ja parteid. Poliitika tähendab siiski ka muude sotsiaalsete gruppide, sealhulgas ettevõtete ja organisatsioonide vahelisi ja siseseid võimusuhteid puudutavaid otsuseid. Kuigi algselt on poliitikat seostatud ainult avaliku sfääriga, on seda mõistet üle kantud ka erasfäärile.

Poliitiliste otsuste tegemises osalevad erinevate huvidega sotsiaalsed subjektid (huvigrupid, parteid, organisatsioonid ja üksikisikud), kasutades argumenteerimist ja aktsioone. Poliitilise tegevusel tulemusel saavad isikud, parteid, organisatsioonid jne võimule riigis ja omandavad mõjuvõimu ühiskonnas.

Vajadus poliitika järele tuleneb sellest, et sotsiaalsetes gruppides (sealhulgas ühiskonnas) on erinevate huvide ja arvamustega sotsiaalseid subjekte ehk teiste sõnadega on olemas sotsiaalne konflikt. Poliitiliste otsuste tegemisel tuleb saavutada kokkulepe, mis eeldab kompromissi erinevate huvide ja arvamuste vahel.

## Vaata ka

* Eesti poliitika
* fiskaalpoliitika
* maailma poliitikute loend
* maailma parteide loend
* parteide loend riikide kaupa
* poliitikaanalüüs
* politoloogia
* politoloogia mõisteid
* politoloogide loend
* rahapoliitika
* rahasüsteem
* sotsiaalpoliitika
* õiguspoliitika

## Välislingid

* Poliitika ja valitsemise alused. Kõrgkooliõpik. Autorid: Mari-Liis Jakobson, Leif Kalev, Ott Lumi, Rein Ruutsoo, Tõnis Saarts, Georg Sootla, Anu Toots, Raivo Vetik. 2011, PDF-fail (allalaaditav)
# Vägivald

Politseivägivald Indoneesias 2025. aastal
**Vägivald** on teadlik ja sihilik kannatuste esilekutsumine. See on jõu kasutamine füüsilise või vaimse vigastuse tekitamise eesmärgil ja vastu vägivalla ohvri tahtmist.

Vägivald isiku elu ja isiku suhtes on igasugune mõrv, sandistamine, julm kohtlemine ja piinamine, samuti häbistav ja alandav kohtlemine.

Maailma Terviseorganisatsiooni määratluse järgi on vägivald tahtlik füüsilise jõu või võimu kasutamine kas iseenda, teise isiku, grupi või kogukonna vastu, mille tulemusena tekitatakse või mis suure tõenäosusega tekitab vigastuse, surma, psühholoogilise kahju või taandarengu. Vägivallaks loetakse ka jõu kasutamisega ähvardamine.

## Vaata ka

* isikuvastased vägivallateod
* märter
* repressioon
* vaimne vägivald
* vägivallatus
* vägivalla propaganda
* võitlus
* usuline vägivald
* vägivalla monopol

## Viited

## Kirjandus

* Gustav Ichheiser. Fear of Violence and Fear of Fraud: With Some Remarks on the Social Psychology of Antisemitism. – *Sociometry*, 1944, 7(4), lk 376-383. Vt Gustav Ichheiser#Vägivallahirm ja pettusehirm: mõnede märkustega antisemitismi sotsiaalpsühholoogia kohta.

## Välislingid

* Karistusseadustik
* Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut
* Politseiseadus
# Erakond

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; perekonnanime kohta vaata artiklit Partei (perekonnanimi)* |

---

**Erakond** ehk **partei** on inimeste ühendus, mille eesmärk on väljendada oma liikmete poliitilisi huve, mõjutada riigi poliitikat ja taotleda kahe esimese eesmärgi elluviimiseks poliitilist võimu.

Tänapäevases demokraatlikus süsteemis võib erakonda käsitleda sillana ühiskonna ja avaliku võimu vahel. Esindusdemokraatia kontekstis on erakond organisatsioon, millele kodanikud on usaldanud ühiskonnaelu juhtimise kohalikul või riiklikul tasandil.

Tavaliselt lähtub erakond oma tegevuses teatud kindlast maailmavaatest või ideoloogiast, mis väljendub erakonna põhikirjas ja programmis. Riigisiseselt võivad erakonnad koonduda valimisliitudesse ja moodustada koalitsioone. Rahvusvahelisel tasandil moodustavad sarnase ideoloogiaga erakonnad sageli koostöö edendamiseks riigiüleseid organisatsioone.

## Erakonnad Eestis

Eesti erakonnaseaduses on erakond defineeritud kui Eesti kodanike vabatahtlik poliitiline ühendus, mille eesmärk on oma liikmete ja toetajaskonna poliitiliste huvide väljendamine ning riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse teostamine. Erakond on oma olemuselt mittetulundusühing, kuid selle registreerimiseks kehtib liikmeskonna alampiiri nõue – erakonnana registreeritaval ühendusel peab olema vähemalt 500 liiget.

Erakonna liikmeks võib olla ka iga 18-aastane Euroopa Liidu kodanik, kes elab alaliselt Eestis. Korraga võib kuuluda ainult ühte erakonda.

Eestis on praegu üksteist erakonda (vaata Eesti erakondade loendit), millest kuus (Isamaa, Eesti Keskerakond, Eesti Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Eesti 200) on esindatud Riigikogus.

## Sõnakasutusest

Sõna "partei" on tänapäevastesse keeltesse tulnud ladina keelest, kus sõna *pars* tähendab 'osa tervikust'. Eesti keelde on see üle võetud laenuna saksa keelest. Enne tänapäevase tähenduse omandamist kasutati seda sõna näiteks ka luure- või rüüstesalga kohta (saksa keeles *Part(h)ei*, vene keeles *партия*).

20. sajandi alguse Eestis sõltus poliitiliste liikumiste nimetus nende maailmavaatest. Vasakpoolsed, peamiselt töölisklassi huve esindavad organisatsioonid kasutasid ametlikus nimes võõrsõna "partei"; neile vastanduvad parempoolsed ja rahvuslikumad liikumised eelistasid kasutada omakeelset sõna "erakond". Kaasaegses eesti keeles see ideoloogiline eristus enam ei kehti ja põhimõistena on kinnistunud "erakond". Siiski leidub ka tänapäeva Eestis erakondi, kes eelistavad kasutada ametlikus nimes sõna "partei" (näiteks Eesti Iseseisvuspartei, Eesti Vasakpartei).

## Vaata ka

* Parteide loend
* Eesti erakondade loend

## Viited

## Välislingid

* Erakonnaseadus (praegu kehtiv redaktsioon)
* Eesti Erakondade Ajalugu, erakonnad.info
# Parempoolsus

**Parempoolsus** on termin poliitikas, mida seostatakse selliste ideoloogiatega nagu näiteks konservatism, uusliberalism, monarhism, natsionalism jm ideoloogiad, mis vastandavad end tihtipeale vasakpoolsusele. Termin on pärit juba Prantsuse revolutsiooni aegadest, kui monarhistid, kes toetasid vana režiimi, istusid juhataja kõnetoolist vaadatuna rahvusassamblee saalis paremal pool ja need, kes toetasid revolutsiooni, istusid vasakul. Parempoolsed on veendunud, et inimesed on juba loomupäraselt erinevad ja ebavõrdsed ning et teatavad hierarhiad ühiskonnas on loomulik nähtus. Tänapäeva parempoolsed pooldavad turumajandust ja on vastu riigi liigsele sekkumisele majandusse.

19. sajandil nimetati parempoolseks konservatiivset suunda ja vasakpoolseks liberaalset suunda. Näiteks Norra konservatiivset parteid (asutatud 1886) nimetatakse *Høyre* (tõlkes: parempoolsus) ja Norra Liberaalne Partei (asutatud 1884) kannab tänini nime Venstre ('vasakpoolsus'), olles praegu parempoolne ehk uusliberaalne partei.

Üha enam aga hakkasid end vasakpoolsetena määratlema sotsiaaldemokraatlikud parteid, mille tulemusena sattusid liberaalid vasakpoolsete (sotsialistide) ja parempoolsete (konservatiivide) keskele. Seetõttu said neist tsentri- ehk keskerakonnad. Samal ajal toimus ka liberaalide mõju pidev nõrgenemine, nad kaotasid mitmel pool poolehoidjaid nii vasakule kui paremale.

Liberaalide toetajate vaesem osa hakkas hääletama reformistlikumaks muutunud sotsialistide poolt. Teisalt läks osa üle konservatiivide poolele, sest need olid omaks võtnud mitmed liberaalidele omased põhimõtted (isikuvabadus, demokraatia, rahvuslus).

20. sajandi alguseks kujunes poliitilisel maastikul välja kolm põhisuunda: parem-, kesk- ja vasakerakonnad. Nii on see peaaegu kõigis Euroopa maades jäänud tänini. USA on selles mõttes erand, sest seal tähendab liberaal endiselt sotsialisti ning kahest suurparteist (vabariiklased ja demokraadid) pole kumbki ei vasakpoolne ega sotsialistlik.

20. sajandi lõpul said uusliberaalsed erakonnad täiendust NSV Liidu lagunemise tagajärjel uutes tingimustes tekkinud erakondadest ja see on muutnud neid üldiselt tsentrierakondadest pigem paremerakondadeks ja seda põhiliselt, kuna nad pooldavad riigi osaluse vähenemist majanduses ning on viinud Ida-Euroopas läbi reforme nagu erastamine, mille tulemusel toimib turumajandus paljudes Euroopas klassikaliselt riigi pärusmaaks peetavatel aladel nagu infrastruktuurid ning inimeste sotsiaal- ja raviteenused ning pooldavad ka maksude vähendamist.

Euroopas mõeldakse 21. sajandil liberalismi all pigem majanduslikku vabadust ehk uusliberalismi, mis pooldab maksude vähendamist ja vastandab ennast sotsialistidele ja on seega parempoolne. Paljud sotsiaaldemokraadid nagu näiteks Saksamaal on vasakerakondadest jällegi nihkunud paremale ja võtnud liberaalide positsioonid tsentris.

## Vaata ka

* Vasakpoolsus
* Paremäärmuslus
* Poliitiline spekter

## Välislingid

* Aro Velmet. "Millest me räägime, kui räägime parempoolsusest?" ERR, 5. august 2020