Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Religioon Armeenias

Armeenia Apostoliku Kiriku preestrid protsessioonil
Kuni 97% armeenlastest on kristlased, kellest enamik on Armeenia Apostliku Kiriku järgijad. Armeenia Apostlik Kirik asutati 1. sajandil pKr ja see sai ka esimeseks kristluse haru esindajaks, millest sai ametlik riigi usund.
Armeenia on etniliselt homogeenne ning teised mittekristlikud usundid, nagu näiteks Islam ja jezidism on kristluse kõrval vähe esindatud. 2005. aasta põhiseaduse muudatus sätestab Armeenias usuvabaduse ja õiguse valida või muuta oma usku.

## Religiooni demograafia

Armeenia pindala on ligikaudu 30 000 km2, kus elab ligikaudu 3 miljonit inimest, kellest umbes 98% on etnilised armeenlased. Nõukogude poliitika tulemusel on Armeenias aktiivseid religiooniaktiviste vähe.

Kuigi hinnangud teiste religioonide esindajate arvukuse kohta Armeenias varieeruvad palju, on Armeenias lisaks Armeenia Apostliku Kiriku järgijatele veel ka teisi väiksemaid gruppe erinevate religioonide esindajaid: katoliiklasi (180 000), jeziide (40 000), määratlemata "karismaatilisi" kristlasi (22 700), Jehoova tunnistajaid (11 500), Armeenia Evangeelsesse kogukonda kuulujaid (5000), baptiste (2000); mormoone (2000); õigeusulisi (1200); Seitsmenda Päeva Adventistide kogudusse kuulujaid (950); nelipühilisi (700); judaiste (500–1000) ja Baha'i usundi järgijaid (rohkem kui 200). Lisaks tegutseb Armeenias ka uuspaganlik liikumine, kelle järgijad kutsuvad ennast hetanistideks. Pole teada, kui palju on Armeenias ateiste.

Jeziidid on kontsentreerunud peamiselt põllumajandus piirkondadesse ümber Aragatsi mäe, Jerevani linnast edela poole. Armeenia katoliiklased elavad põhiliselt Armeenia põhjapoolsetel aladel, enamik judaistidest, mormoonidest, Baha'i usulistest ja ortodokssetest kristlastest elab riigi pealinnas Jerevanis. Jerevanis asub ka väike moslemite kogukond.

Riigis on ka aktiivseid välismissionäre.
# Horisont

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib silmapiirist; ajakirja kohta vaata Horisont (ajakiri); üksteise peal lasuvate mullakihtide kohta artiklit Mullahorisont; geoloogia mõiste kohta vaata artiklit Horisont (geoloogia); kirjastuse kohta vaata artiklit Silmapiir (kirjastus)* |

---

Purjelaev horisondil
Päikeseloojang horisondil
**Horisont** ehk **silmapiir** on vabas vaateväljas kauguses nähtav taeva ja maastiku või seda katva pilvevaiba vaheline näiv kokkupuutepiir, millest kaugemale ei näe.

Sõna "horisont" tuleneb vanakreeka sõnast ὁρίζων (*horizōn*), mis on tuletatud sõnast ὁρίζειν (*horizein*) 'piirama').

Eristatakse näilist ja tõelist horisonti.

## Vaata ka

* Kosmoloogiline horisont

## Välislingid
# Ahmed Ouyahia

Ahmed Ouyahia (2006)
**Ahmed Ouyahia** (araabia keeles أحمد أويحيى; sündinud 2. juulil 1952) on Alžeeria poliitik, kes oli 16. augustist 2017 kuni 12. märtsini 2019 peaminister.

Ta oli peaminister ka 31. detsembrist 1995 kuni 15. detsembrini 1998, 5. maist 2003 kuni 24. maini 2006 ja 23. juunist 2008 kuni 3. septembrini 2012.

Ta on Rahvuslik-Demokraatliku Ühenduse esimees.

Enne karjääri poliitikas töötas Ahmed Ouyahia alates 1979. aastast Alžeeria välisministeeriumis. Ta töötas mitmes välisesinduses, sealhulgas Alžeeria suursaadikuna Malis aastatel 1992–1993.
# Wolfgang Schüssel

| Wolfgang Schüssel |
| --- |
|  |
| Austria liidukantsler |
| **Ametiaeg** 4. veebruar 2000 – 11. jaanuar 2007 |
| Eelnev |
Viktor Klima |
| Järgnev |
Alfred Gusenbauer |
| Isikuandmed |
| Sünniaeg |
7. juuni 1945 Wien, Austria |
| Erakond |
VPÖ |

**Wolfgang Schüssel** (sündinud 7. juunil 1945) on Austria poliitik, ta oli Austria liidukantsler 4. veebruarist 2000 kuni 11. jaanuarini 2007.

Alates 2. jaanuarist 2007 oli ta ühtlasi ka Austria siseminister, asendades 31. detsembril 2006 ootamatult surnud Liese Prokopit.

## Tunnustus

* 2026 – Euroopa Teenetemärgi auväärne kavaler

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Viktor Klima** | **Austria liidukantsler** 2000–2007 | Järgnev **Alfred Gusenbauer** |
# Carlos Mesa

| Carlos Diego Mesa Gisbert |
| --- |
| Carlos Mesa. |
| Bolivia president |
| **Ametiaeg** 17. oktoober 2003 – 9. juuli 2005 |
| Eelnev |
Gonzalo Sánchez de Lozada |
| Järgnev |
Eduardo Rodríguez Veltzé |
| Isikuandmed |
| Sünniaeg |
12. august 1953 La Paz, Bolivia |
| Erakond | *Movimiento Nacionalista Revolucionario* |

**Carlos** Diego **Mesa** Gisbert [karlos di'eego meesa hisb'ert] (sündinud 12. augustil 1953) on Boliivia poliitik. Alates 17. oktoobrist 2003 kuni tagasiastumiseni 6. juunil 2005 oli ta Boliivia president.

Mesa, kes oli Boliivia eelmise presidendi Gonzalo Sánchez de Lozada ajal asepresident, sai presidendiks pärast seda, kui Sánchez de Lozada oli sunnitud tagasi astuma ja riigist põgenema massiliste protestimeeleavalduste ja -streikide tõttu Boliivia gaasisõja käigus.

Mesa oli asepresident alates 6. augustist 2002. Ametikoha järgi oli ta ühtlasi Boliivia kongressi spiiker.

Enne poliitikasse tulekut oli ta ajaloolane ning raadio-, tele- ja kirjutav ajakirjanik. Ta on Boliivia Ajalooakadeemia liige.

Hoolimata Mesa kogenematusest poliitikas tõusis tema täht Sánchez de Lozada valitsuses kiiresti. Septembris 2003 hoiatas ta ÜRO Peaassambleel: "Demokraatia Boliivias on hädaohus vaeste õigustatud surve tõttu. Me ei saa luua majandusliku kasvu ja heaolu vähestele ja siis loota, et suur enamus, kes jäetakse välja, vaatab seda vaikides ja kannatlikult pealt. Meie, vaesed riigid, nõuame, et meie tooted lastaks rikaste riikide turgudele adekvaatsetel tingimustel."

Kui gaasikonflikt teravnes, ei olnud Mesa rahul meeleavalduste kohmaka mahasurumisega, mille käigus hukkus arvatavalt 70 inimest. Mõni päev enne Sánchez de Lozada tagasiastumist loobus ta presidendi toetamisest, öeldes: "Ma ei saa toetada seda olukorda, mida me praegu läbi elame."

Järgmised korralised presidendivalimised Boliivias peaksid toimuma 2007. aastal, kuid Mesa on algusest peale öelnud, et tema valitsus on üleminekuvalitsus ja ta ei kavatse jääda ametisse Sánchez de Lozadale ettenähtud ametiaja lõpuni.

4. jaanuaril 2004 kuulutas ta teleesinemises 28. märtsiks välja siduva referendumi Boliivia suurte maagaasivarude kasutamise küsimuses.

Märtsis 2004 teatas Mesa, et Boliivia valitsus korraldab üle riigi ja Boliivia välissaatkondades miitinguid, kus nõutakse, et Tšiili tagastaks Boliiviale rannikuriba, mille Boliivia sõjas kaotas. Tšiili on keeldunud sel teemal läbirääkimisi pidamast, kuid Mesa on teinud sellest oma valitsuse poliitika ühe põhipunkti. Analüütikud leiavad, et kui Mesal ei õnnestu väljapääsu merele tagasi saada, siis ta kukutatakse.

## Teosed

* *Cine boliviano del realizador al crítico* (*Boliivia film tegijalt kriitikule; kaasautor)*
* *El cine boliviano según Luis Espinal* (*Boliivia film Luis Espinali järgi*)
* *Un debate entre gitanos* (*Vaidlus mustlaste vahel*)
* *Historia de Bolivia* (*Boliivia ajalugu*; 1997; kaasautor)
* *La espada en la palabra* (*Mõõk sõnas*; 2000)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Gonzalo Sánchez de Lozada** | **Boliivia president** 2003 - 2005 | Järgnev **Eduardo Rodríguez** |