Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Paul

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesnimest; perekonnanime kohta vaata artiklit Paul (perekonnanimi)* |

---

**Paul** on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

Eestis oli 2025. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Paul 1089 mehel. Paul oli populaarsuselt 160. mehenimi. Nime Paul kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 48). Kõige populaarsem oli eesnimi Paul 75–79 vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,67.

## Nime kandjaid

* Paul Allik, eesti kunstnik
* Paul Alvre, eesti keeleteadlane
* Paul Ariste, eesti keeleteadlane
* Paul Aron, eesti autosportlane
* Paul Auster, ameerika kirjanik
* Paul Burman, eesti maalikunstnik
* Paul Cook, Briti trummar
* Paul Elvstrøm, taani purjetaja
* Paul Giamatti, ameerika näitleja
* Paul Hagu, eesti folklorist
* Paul Himma, eesti muusik
* Paul Keres, eesti maletaja
* Paul Keres, eesti advokaat
* Paul Kilgas, eesti näitleja
* Paul Laasik, eesti näitleja
* Paul Maivel, eesti näitleja
* Paul McCartney, Briti muusik ja helilooja
* Paul Mescal, iirimaa näitleja
* Paul Neitsov, eesti muusik
* Paul Newman, ameerika näitleja
* Paul Oja, eesti DJ
* Paul Pierce, ameerika korvpallur
* Paul Pinna, eesti näitleja, teatritegelane
* Paul Pogba, Prantsusmaa jalgpallur
* Paul Poom, eesti näitleja
* Paul Poom, eesti riigikohtunik
* Paul Raud, eesti kunstnik
* Paul Reubens, ameerika näitleja
* Paul Rudd, ameerika näitleja
* Paul Rummo, eesti kirjanik
* Paul Simon, ameerika muusik
* Paul Vihalem, eesti õigusteadlane
* Paul Viiding, eesti kirjanik
* Paul Walker, ameerika näitleja
* Paul Wesley, ameerika näitleja
* Paul Öpik, eesti pankur
* Paul-Eerik Rummo, eesti kirjanik

## Vaata ka

* Paul, ennustustega tuntuks saanud kaheksajalg
* Paul I

## Viited
# Vladislav

**Vladislav** (vene keeles Владислав) on venepärane mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 77. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vladislav 2185 mehel.

## Nime tuntud kandjaid

* Vladislav Ardzinba
* Vladislav Artemjev
* Vladislav Dvoržetski
* Vladislav Galkin
* Vladislav Gussev
* Vladislav Ivanov
* Vladislav Koržets
* Vladislav Listjev
* Vladislav Namestnikov
* Vladislav Surkov
* Vladislav Zotin
* Vladislav Tretjak
* ...

## Viited

## Välislingid

* Vladislav statistikaameti andmebaasis
# Larissa (eesnimi)

**Larissa** (vene keeles Лариса, translitereerituna ka **Larisa**) on naisenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 60. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Larissa 2458 naisel.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Larissa 2296 naisel. Larissa on populaarsuselt 66. naisenimi. Kujul Larisa oli see 673 naisel.

## Nime tuntud kandjaid

* Larissa Lazutina
* Larissa Netšeporuk
* ...

## Viited

## Välislingid

* Larissa statistikaameti andmebaasis
# Piibli tegelaste loend

*Siin loetletakse Vana Testamendi ja Uue Testamendi tegelasi.*

---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

## A

* Aabel
* Aabraham
* Aada (Eesavi naine)
* Aada (Lemeki naine)
* Aadam
* Aahas
* Aamos
* Aaron
* Ahab
* Andreas
* Anna
* Arhelaos

## B

* Bartolomeus

## D

* Deboora

## E

* Eenok
* Eer
* Eesav
* Eeva
* Eliisabet
* Ester

## F

* Filippus

## G

* Gideon

## H

* Haam
* Hiskija
* Hommikumaa targad

## I

* Iiob
* Iisak

## J

* Jaakobus Alfeuse poeg
* Jeesus
* Jesaja
* Ristija Johannes
* Johannes
* Joosep
* Joosep Arimaatiast
* Juudas Iskariot
* Juudit

## K

* Kain
* Koljat

## L

* Laatsarus Betaaniast
* Leevi
* Leviathan
* Luukas

## M

* Maarja, Jeesuse ema
* Maarja Magdaleena
* Markus
* Matteus
* Metuusala
* Mooses

## N

* Noa

## O

* Oonan

## P

* Paulus
* Peetrus
* Pontius Pilatus
* Pontius Pilatuse naine

## R

* Ristija Johannes
* Ruuben

## S

* Saalomon
* Saara
* Sett
* Nõid Siimon

## T

* Taaniel
* Taavet
* Tiitus
* Timoteus

## U

* uksehoidjatüdruk
# Aunimetus

**Aunimetus** on harilikult isikutele, harvem kollektiividele antud nimetus eriliste teenete eest ühiskonna või riigi heaks; üks tunnustusvorme. Aunimetusi annab riigivõimu- või haldusorgan.

## Vaata ka

* Eesti NSV aunimetused
* Auhind
* Autasu
* Aukodanik

## Viited
# Teekotike

Teekotike tassis
**Teekotike** on vedelikku läbi laskvast materjalist valmistatud suletud kotike, mille sees on teepuru, teelehed või muude leotisejookide valmistamiseks kasutatavate taimede (purustatud) osad. Kotikese otstarve on teepuru portsjoniteks jaotada ja pakendada. Teekotikesel võib küljes olla niit, mille abil kotike joogist välja tõsta. Teekotikest leotatakse joogi valmistamiseks harilikult kuumas vees.

## Materjal

Ühekordseks kasutamiseks mõeldud teekotikesed on tavaliselt valmistatud pehmest, kuid vees lahustumatust paberist. Mitmekordseks kasutamiseks mõeldud teekotikesed on enamasti valmistatud tekstiilist.

Teekotikese valmistamiseks võidakse kasutada ka sünteetilist kiudmaterjali või plasti. Siiski soovitatakse plastist teekotike avada ning selle sisu kruusi kallata, millele lisatakse kuum vesi. Teadlased on kindlaks teinud, et tulikuumas vees eralduvad kotikese materjalist miljardid mikro- ja nanoosakesed, mille inimesed alla neelavad. Katsed vesikirpude peal näitavad, et kuigi tervisekahjustusi neil ei täheldatud, muutus nende kognitiivsus.

## Pildid

* Erineva sisuga teekotikesed
* Bioplastist valmistatud tetraeedri kujuga teekotikesed
* Ümmargused teekotikesed

## Vaata ka

* Teesõel

## Viited
# Kaltsupaber

**Kaltsupaber** on linastest ja puuvillastest kaltsudest valmistatud paber.

Euroopas võeti kaltsupaber kasutusele kirjutusmaterjalina 12. sajandil ja see hakkas tasapisi asendama seni ainsa kirjutusmaterjalina kasutusel olnud pärgamenti. 15. sajandiks oli paberile kirjutamine juba üldlevinud.

Kuna tooraineks kasutatavad riideid olid enamuses valmistatud linasest materjalist, oli tooraine odav ja seda leidus praktiliselt kõikjal. Euroopas kasutati toormaterjalina ka puuvilla, millest valmistatud paberi omadused olid halvemad kui linasel kaltsupaberil. Veelgi halvem oli siidi ja villaste kaltsudega valmistatud paberi kvaliteet, see paber sobis ainult pakkepaberiks.
Suure veekulu tõttu ehitati paberiveskid veerohkete jõgede kallastele. Eesti esimesed paberiveskid olid Emajõe, Võhandu ja Härjapea jõe ääres.

## Kaltsupaberi valmistamise etapid

* Kaltsude puhastamine mustusest, rasvast, värvist jm lubjaveega (lagunemisprotsessi kiirendamiseks tuli lubjavett sageli vahetada)
* kiudude määndamine (edasi jätkus lagundamisprotsess keldris)
* Loputamine
* Nõrgumine
* Purustamine purustusmasinas (6–12 tundi)
* Kaltsumassi kiududeks kloppimine (12–24 tundi)

Tulemuseks oli ühtlane paberipuder, mis laotati ühtlase kihina nõrgrestile poognateks tahenema.

## Vaata ka

* Rahapaber
* Siidpaber
* Riisipaber
* Linapaber
* Halfapaber
* Jaapani paber

## Viited
# Kartong

Värvilised ja eri tekstuuriga käsitöökartongilehed
**Kartong** on paks paber või õhem papp, mille grammkaal jääb vahemikku 170–600 g/m2.

Enamasti mitmest kihist koosnevat kartongi toodetakse ühelt või kahelt poolt kaetuna ning paljudes värvides. Kartongist valmistatakse pakendeid ja pisitrükiseid (visiitkaardid, postkaardid, reklaamtrükised vm) ning see on kasutusel kunsti- ja käsitöömaterjalina.

## Viited
# Fotopaber

**Fotopaber** on spetsiaalselt valmistatud paber, mida kasutatakse piltide printimiseks. See on kaetud valgustundliku kihiga, millest saab valgus läbi minna ja tekitada paberile kujutise. Fotopaberit kasutatakse analoogfotograafias, et negatiivid pöörata positiivideks.

Fotopabereid eristatakse mitme omaduse järgi: emulsioon, paberialus, pind ja kontrastsus.
# Paberivabrik

Paberivabrik USAs Lõuna-Carolinas (enne 2007)
**Paberivabrik** on vabrik, kus toodetakse paberit. Sageli kasutatakse toormaterjalina kasepuitu.

Eesti vanim paberivabrik on Räpina Paberivabrik.

## Vaata ka

* paberiveski
* tselluloosi- ja paberitööstus
# Vaip

Kestus: 17 minutit ja 48 sekundit.17:48Mati punumine Saksamaal Köln-Rondorfis 1983. aastal
Vaiba valmistamine Türgis
Ardabili vaip (1539–1540) on maailma vanim teadaoleva valmistusajaga vaip
**Vaip** on tekstiilist ese, mida kasutatakse põranda, seina vm katteks. Traditsiooniliselt on vaip kangastelgedel kootud.

Vaibaks on nimetatud ka tekki.

## Vaata ka

* seinavaip
* gobelään
* kaltsuvaip
* lendav vaip
* Pärsia vaip
* Bayeux' vaip
* kroonimisvaip

## Välislingid

* ERMi vaibakollektsioon

## Kirjandus

Ene Kõresaar, 1999. *Vaip - tekki muodi asi: etnoloogiline esemeuurimus*. Tartu: Tartu Ülikool.
# Ristleja

Vene mereväe Slava klassi ristleja
**Ristleja** on iseseisvaks lahingutegevuseks võimeline suur kiirekäiguline lahinguotstarbeline avamere sõjalaev, mille ülesanneteks on võidelda vaenlase pealveesõjalaevadega, lennuvahenditega ja allveelaevadega ning anda tulelööke maismaale, sealhulgas tuletoetust maismaaüksustele.

## Ajalugu

Ameerika ajalooline ristleja Long Beach
Esimesed spetsiaalsed ristlejad Atlanta ja Boston ehitati USA-s 1884. a.

19. sajandi lõpuaastail toimus riikides sõjalaevade ümberklassifitseerimine, kus mitmeid seniseid auru-fregatte ja auru-korvette nimetati ümber ristlejateks.

### Ristlejate ajaloolised alamtüübid

* Kergeristleja
* Raskeristleja
* Raketiristleja (praktiliselt kõik tänapäevased ristlejad).
* Õhutõrjeristleja
* Soomustekiga ristleja
* Soomusristleja – laevatüüp kuni 1. maailmasõja lõpuni.

## Iseloomustus

Ristlejad on tänapäeva merevägede lahinguvõimsaimad sõjalaevad ning neid on vaid USA ja Venemaa relvastuses. Lisaks on Hiina uusimad Tüüp 055 Renhai klassi hävitajad (180 m, 12 000 t) tegelikult suuruselt ja omadusilt juba klassifitseeritud NATO riikides kui ristlejad.

Ristlejad on tänapäeval reeglina üle 175 m pikad ja veeväljasurvega üle 9000 t. Ristlejad suudavad arendada kiirust vähemalt 30 sõlme.

Ristlejate põhirelvad on 102–203 mm kaliibriga suurtükid ja raketikompleksid. Olemas on ka õhutõrjekahurid ja torpeedod.

## Tänapäevased ristlejad

* Ticonderoga klassi ristleja - USA, 20 laeva
* Kirov-klassi ristleja - Venemaa, 1 laev
* Slava klassi ristleja - Venemaa, 2 laeva
* Renhai klassi ristleja - Hiina, 6 laeva (plaanitud)

## Vaata ka

* Hävitaja - ristlejast väiksem sõjalaev.
* Lahingulaev - ajalooliselt ristlejast suurem sõjalaev.
# Laṅkāvatāra-sūtra

Laṅkāvatāra-sūtra (sanskriti keeles ‘Lankāle laskumise suutra’; tiibeti keeles *lang kar gshegs pa’i mdo*; hiina keeles ⼊楞伽經 *ru lengqie jing*; jaapani keeles *nyū ryōga kyō*) on mahajaana suutra, loodud arvatavasti 4. sajandil Indias.

*Laṅkāvatāra-sūtra* tegevuspaigaks on Lankā saar, kuhu deemon-kuningas Rāvana olevat kutsunud Buddha seadmust õpetama. Vormilt on suutra üles ehitatud Šākjamuni ja bodhisattva Mahāmati vahelise vestlusena, milles üsna eklektiliselt käsitletakse teemasid, mis on olulised joogatšaara koolkonnas ja mõjutanud *chan*i.

*Laṅkāvatāra-sūtra* põhiteemadeks on *ālayavijñāna*, *cittamātra*, *tathāgatagarbha* ja *yathābhūtam*.

Eriti populaarne on *Laṅkāvatāra-sūtra* hiina ja jaapani *chan*i ehk *zen*i koolkonnas.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Sōtō

**Sōtō** ehk *Sōtō-shū* (jaapani ja hiina keeles 曹洞宗) on jaapani budismi zeni koolkond, mis on välja kasvanud hiina budismi *caodong*’i koolkonnast. Sōtō tõi Jaapanisse Hiinas õppinud munk Dōgen aastal 1227.

Sōtō hoidub rinzai koolkonna šokimeetoditest ning taotleb õpilase sujuvat arengut või lahtisõlmumist, vaikset virgumist, astmelist teed. Soovitatakse lihtsalt istumist (*shikantaza*) ja oma igapäevast elamist ning tööd kui kahte meditatsiooni vormi.

Sōtō on suurim jaapani zen-budismi koolkond, mida järgib 7 miljonit inimest ja neil on üle 14 700 templi.

## Välislingid

Sōtō Zen International

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Daisetz Teitaro Suzuki

Daisetsu Teitarō Suzuki
**Daisetz Teitaro Suzuki** (jaapani keeles 鈴木 大拙 貞太郎, *Suzuki Daisetsu Teitarō*, 18. oktoober 1870 – 12. juuli 1966) oli jaapani päritolu buda munk ja budoloog, esseist, filosoof, õpetlane, tõlkija ning *zen’*i ja ida mõtteloo olulisemaid tutvustajaid Läänes 20. sajandi esimesel poolel.

## Elulugu

Noorena jõudis Suzuki *rinzai* õpetaja Shaku Soēni õpilasena *kenshō* kogemuseni ja sai *zen’*i pühenduse. Alates 1897. aastast tegutses ta põhiliselt Ameerika Ühendriikides, kus avaldas inglise keeles hulga *zen’*i ja mahajaana suutrate kohta käivaid teoseid ning õpetas mitmes ülikoolis ja keskuses.

## Teoseid

Suzuki tuntuimad raamatud on mitmeköiteline "Kirjutisi zen-budismist" (*Essays in Zen Buddhism*, 1927–1934) ja "Laṅkāvatāra-sūtra" tõlge inglise keelde.

* An Introduction to Zen Buddhism, Kyoto: Eastern Buddhist Soc. 1934. Republished with foreword by C.G. Jung, London: Rider & Company, 1948.
* The Training of the Zen Buddhist Monk, Kyoto: Eastern Buddhist Soc. 1934. New York: University Books, 1959.
* Manual of Zen Buddhism, Kyoto: Eastern Buddhist Soc. 1935. London: Rider & Company, 1950, 1956. New York: Random House, 1960.
* The Zen Doctrine of No-Mind, London: Rider & Company, 1949. York Beach, Maine: Red Wheel/Weiser 1972, ISBN 0-87728-182-3.
* Living by Zen. London: Rider & Company, 1949.
* Mysticism: Christian and Buddhist: The Eastern and Western Way, Macmillan, 1957.
* Zen and Japanese Culture, New York: Pantheon Books, 1959.
* Zen Buddhism and Psychoanalysis, Erich Fromm, D. T. Suzuki, and De Martino.

### Eesti keeles

* Sissejuhatus zen-budismi. Tõlkinud Valev Mirtem. Intuitiivteaduste Kool, Tallinn 1997, 40 lk.
* Psühhoanalüüs ja zen-budism. Tõlkinud Olavi Pesti; järelsõna: Olavi Pesti ja Anti Kidron. Mondo, Tallinn 2001, 102 lk.

## Viited

## Välislingid

* Eastern Buddhist Society
* Matsugaoka Bunko Dr. Suzuki's Zen institute
* D.T. Suzuki Documentary
* D. T. SUZUKI MUSEUM

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Vadžrasattva

**Vadžrasattva** (sanskriti keeles *vajrasattva* ‘vadžraolend’; tiibeti keeles *rdo rje sems dpa’*) on vadžrajaanas tähtsamaid budasid ja idameid, meele puhtuse ja meeleplekkidest vabanemise sümbol. Mõnikord samastatakse Vadžrasattva Vadžradharaga.

Vadžrasattva kehastab üheaegselt kõiki dhjaanibuddhasid; tema valge värvus sümboliseerib nende värvuste sulamit.

Ikonograafias kujutatakse teda ristijalu istumas, vadžrat hoidev parem käsi südame kohal ja kellukest hoidev vasak käsi süles; sageli on ta koos oma pradžnja Vadžrasattvātmikā (sanskriti keeles *vajrasattvātmikā*) või Ghantāpanīga (*ghaṇṭāpanī*).

Tiibeti budismis on olulisel kohal Vadžrasattva 100-silbiline mantra, mida noviitsid peavad ngöndrot sooritades lausuma 100 000 korda.

## Viited
# Anapanasati

**Anapanasati** on budistlik meeleharjutus, vaimne praktika või meditatsioonitehnika teadlikkuse ja tähelepanu arendamiseks ning virgumiseks.

## Allikad

Anapanasati aluseks on *Ānāpānasati Sutta* ('hingamise teadvustamise õpetus', MN 118).

## Õpetajaid

Anapanasati meditatsioon on üks vipassana ehk tähelepaneliku sisevaatluse tehnikatest, mis on kesksel kohal Buddhādasa õpetustes.

S. N. Goenka õpetuste järgi on need tehnikad jõudnud laialdaselt kasutusse ka väljaspool budismi konteksti vipassana liikumises, kus neile on lisandunud veel mitmeid spirituaalseid või vaimseid praktikaid.

## Praktika

Anapanasati praktiseerimine koosneb 16 astmest, mis jagunevad nelja tetraadi ehk nelikusse.

Esimeses tetraadis püütakse sisse- ja väljahingamisel rahuneda ning hajutada keha ja meelega seotud häiritused.

Teises tetraadis rahustatakse meele moodustised, tunded ja tajud, kogedes rõõmu ja vaimustust.

Kolmandas tetraadis sisenetakse korduvalt *jhāna*’desse, kogedes meele täielikku selgust ja kirkust.

Neljandas tetraadis jõutakse püsituse, eraldumise, lakkamise ja hülgamiseni.

## Vaata ka

Satipatthana

## Viited
# Sensei

Yasunari Kawabata (u 1932)
**Sensei** (jaapani keeles 先生 *sensei* [sen-see], 'varemsündinu'; "i" sõna lõpus osutab eelneva "se"-silbi vokaali pikendusele) on Jaapanis austav pöördumine endast palju vanemate ja auväärsemate inimeste poole, nagu näiteks õpetajad, ülemad, poliitikud, vaimulikud, arstid, kirjanikud jne. Tiitlina kasutatakse seda isiku nime järel.

Sõna *sensei* kasutatakse lugupidamise märgina inimese puhul, kes on varem mingit kunsti õppinud, saavutanud teatud meisterlikkuse ja õpetab seda nüüd omakorda teistele.
# Deeva

**Deeva**, ka deva (sanskriti ja paali keeles देव, *Deva* ‘taevalik’, 'jumalik', 'täiuslik'; hiina keeles 天人, *tiān rén*; jaapani keeles 天, *ten*) on india mütoloogias, hinduismis, jainismis ja budismis üleloomulik olend, jumalus.

Veedades jagunesid jumalad deevadeks ehk *sura*’deks ja asurateks. Hiljem omistati deevadele kõrgem ja asuratele madalam positsioon ning ainult sõna "deeva" hakkas tähistama jumalaid.

Deevad asuvad justkui teistes dimensioonides ja pole tajutavad; nad võivad olla loodusjõudude või seletamatute nähtuste personifikatsioonid, nagu haldjad, kaitsevaimud vmt, näiteks mõisteti Jaapani šintoismis neid kui kamisid.

## Budism

Deevad budismis ei ole igavesed ega surematud. Nad ilmuvad, kaovad ja taaskehastuvad vastavalt oma karmale sansaaras, kuid nendes ei kehastu arhetüüpsed jumalad. Deevad budismis võivad eksida, teha rumalusi, vihastuda ja armukadetseda, eriti madalamates ihade valdades (*kāma-loka*). Inimolenditest erinevad ihade valla deevad peamiselt oma ajaliste ja ruumiliste dimensioonide ja võimete poolest.

Paali kaanoni tekstides võib "deeva" tähendada nii üleloomulikku olendit, olekut budistlikus kosmoloogias (*devaloka*) kui ka sellele vastavat teadvuse seisundit (*jhāna*).

Taaskehastumist deevana peetakse heaks, ehkki ka deevad on sansaara olendid ja alluvad karma seadustele.

Budistlikus kosmoloogias võib deevadel olla kuju, aga nad võivad olla ilma kujuta. Nende asukoht (*devaloka*) kolmikilmas võib olla nii vormitutes kui ka vormidega maailmades, kus viibivadki üksnes deevad – ilma vajaduste, tahtmiste ja soovideta – aga deevad on ka ihade vallas koos oma ihade, tahtmiste ja soovidega. Ihade valla madalamates olekutes, kuues olemasolu valdkonnas, viibivad *trāyastriṃśa* ja *cāturmahārājikā* deevad, neist allapoole jääb aga juba inimeste maailm ja õnnetud olekud.

## Vaata ka

* Budistlik kosmoloogia

## Viited

## Välislingid

* Palikanon.com: Deva.
# Šraavaka

**Šraavaka** (sanskriti keeles *śrāvaka*; paali keeles *sāvaka* ‘kuulaja’; tiibeti keeles *nyan thos*; hiina keeles 聲聞 *shengwen*; jaapani keeles *shōmon*) on budismis ja džainismis üldmõistena õpilane, kuulaja; budismis ka algselt Šākjamuni ehk Buddha otsene õpilane.

Mahajaanas on šraavaka üks kolmest põhilisest budismi järgijate tüübist pratjekabuddha ja bodhisattva kõrval.

## Viited
# Budistlikud tähtpäevad

* **Vesak**: Buddha sünnipäeva tuntakse Vesakina ja see on aasta üks suuremaid festivale. Seda tähistatakse mai esimesel täiskuu päeval või neljandal kuukuul, mis tavaliselt esineb mais või kuu liigaasta, juuni ajal. Mõnes riigis on sellest saanud võimalus tähistada mitte ainult Buddha sündi, vaid ka valgustumist ja parinirvaanat.
* **Bodhi päev**: püha, mis tähistab päeva, mil ajalooline Buddha koges valgustumist.
* **Asalha Puja päev**: Tuntud ka kui "Dharma päev", tähistab Buddha esimest õpetust 8. kuu täiskuu päeval, umbes juulis.
* **Uposatha**: Seda päeva tuntakse tähtpäevana, igas kuus on neli püha noorkuu, täiskuu ja veerandkuu päeva.
# Sārnāth

Budistlikud pühapaigad Indias.
Dhameki stuupa
**Sārnāth** on üks tähtsamaid budismi pühapaikasid (tšaitja), mis asub tänapäeval Vārānasī eeslinnas.

Sārnāthi Hirvepargis andis Buddha pärast oma virgumist viiele endisele kaaslasele esimese jutluse, "Seadmuseratta käimapanemine".

Selle koha tähistamiseks püstitati juba kuningas Ašoka ajal (3. sajandil eKr) stuupa, millele rajati 4.–6. sajandil praeguseni säilinud Dhameki stuupa.

Kuni 12. sajandini oli Sārnāth oluline budismi keskus arvukate templite, vihaarade, stuupade ja skulptuuridega.

## Vaata ka

* Sārnāthi sammas

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Wuhani Viroloogia Instituut

Wuhani Viroloogia Instituut
**Hiina Teaduste Akadeemia Wuhani Viroloogia Instituut** (hiina keeles 中国科学院武汉病毒研究所, *pinyin*'is *Zhōngguó Kēxuéyuàn Wǔhàn Bìngdú Yánjiūsuǒ*) on Wuhanis asuv Hiina Teaduste Akadeemia viroloogia ja immunoloogia uurimisinstituut.

1956. aastal rajati Wuhanis **Wuhani Mikrobioloogia Instituut**, mis 1978. aastal nimetati ümber Wuhani Viroloogia Instituudiks. 2015. aastal valmis instituudis Prantsuse inseneride kaasabil 4. taseme biokaitse labor maksumusega 300 miljonit jüaani (44 miljonit USA dollarit), mis oli Hiina esimene 4. taseme biokaitse labor. Labor rajati sinna, kuna instituut tegeles ohtlike viiruste (nagu nt SARS, H5N1, Jaapani entsefaliit, dengepalavik jt) uurimisega. 2018. aastal avati 4. taseme labor ka Harbini linnas.

## Koroonaviiruste uurimine

2005. aastal avaldati uurimus, kus osalesid ka Wuhani Viroloogia Instituudi teadlased, milles leiti, et SARS viiruste looduslikuks reservuaariks on sagarninalased (*Rhinolophidae*), kes on nahkhiirte sugukond.

Detsembris 2019 tuvastati Wuhanis kopsupõletiku juhtumid, mis olid seotud senitundmata koroonaviirusega. Instituudis võrreldi viiruse geneetilisi järjestusi nende kollektsiooniga ja leiti see olevat 96% sarnane Yunnani provintsist tuvastatud nahkhiirte koroonaviirusega RaTG13.

Veebruaris 2020 teatas The New York Times, et Hiina Viroloogia Instituudi viroloogid (uurimisrühma juht Shi Zhengli) esitasid uue koroonaviiruse (SARS-CoV-2) genoomse järjestuse, sisestasid selle teadlastele avalikult kättesaadavatesse andmebaasidesse ja avaldasid sellel teemal ajakirjas Nature artikli.

Kuna laboris on uuritud koroonaviirusi ja ülemaailmne koroonapandeemia sai alguse Wuhanist, siis viis see vandenõuteooriateni, mille kohaselt sai pandeemia alguse sealsest laborist välja pääsenud viirusest. Neid väiteid on uuritud, kuid üldine konsensus on, et see on vähetõenäoline.

## Viited

## Välislingid

* Wuhani Viroloogia Instituudi koduleht
# Haršavardhana

Harša valdused
**Haršavardhana** (हर्षवर्धन *Harṣavardhana*) ehk **Harša** (हर्ष *Harṣa*; umbes 590 – 647) oli Põhja-India suurkuningas 606. aastast ja sanskriti keeles kirjutav näitekirjanik.

Harša astus troonile 16-aastaselt, kui tema vend oli mõrvatud.

Harša toetas luulet. Tema õueluuletaja Bānabhatta romaan "Harṣacarita" ülistab tema elu ja tegevust.

Haršat peetakse järgmise kolme näidendi autoriks: "Ratnāvalī" ja "Priyadarśikā" on koomilised armastusdraamad, mis on saanud nime oma naispeategelaste järgi. "Nāgānanda" on budistlike sugemetega.
# Magalarajoon

**Magalarajoon** on selline elurajoon, kust enamik inimesi läheb hommikul tööle ja tuleb õhtul tagasi.

Eestis on magalarajoonidena tuntud suured ühetaolised paneelmajarajoonid, mis on ehitatud Nõukogude ajal, aastatel 1961–1988. Tallinnas on nendeks Mustamäe, Õismäe ja Lasnamäe, Tartus Annelinn. 21. sajandi algusest peale on toimunud inimeste pidev väljavool magalarajoonidest uuematesse korteritesse ja eramajadesse, uutesse ja ümberarendatud asumitesse, aga ka Tallinna linnaga külgnevatesse valdadesse.

## Probleemid

### Autostumine

Vanade planeeringute sobimatuse tõttu tänapäeva autostumisega esineb Tallinna magalarajoonides sageli parkimisprobleeme. Lisaks majaühistute esimeeste huvipuudusele süvendavad probleemi ka parkimiskohtadele jäetud vanad autoromud ja olemasolevat ruumi ebaefektiivselt kasutavad autojuhid.

### Vanus

Eesti magalarajoonide eluruumid vajavad hooldust, et hoida ära soojuskadu ja regulaarsete ilmastikutingimustega kaasnevat kulumist ja amortisatsiooni. Hooneid haldavad peamiselt korteriühistud, mis on aastate jooksul lasknud vastavalt oma võimetele teha eri raskusastmega renoveerimistöid. Leidub inimesi, kes arvavad, et pikka aega laialdase kasutuseta olevad paneelelamud ja muud peaaegu tühjad hooned tuleks kasutusest välja arvata, kuigi nii eramutel kui ka korteritel on omanikud, mis hoonete lammutamist ei võimalda. Skeptikute sõnul on magalarajoonid amortiseerunud ja pikema aja kontekstis perspektiivitud. Pooldajate meelest hoiab magalaeluruumide suur hulk nende hinnad stabiilse või madalana, vältides sellega nende ebamõistlikku hinnatõusu nõudluse suurenemisel; võimaldab eri ühiskonnakihtidest inimestele kompaktset elamist tiheasustusega sootsiumis, mitte väga kaugel töö- ja puhkekohtadest; ning väldib või aeglustab Ameerika-stiilis suburbaniseerumist ja valglinnastumist.

## Eesti magalarajoone

* Annelinn Tartus
* Lasnamäe Tallinnas

## Viited