# Saami keeled

| saami keeled (sámegiella) |
| --- |
| Kõneldakse |
Norra Rootsi Soome Venemaa |
| Piirkonnad |
Lapimaa |
| Kokku kõnelejaid | *Kuni* 40 000 |
| Keelesugulus |
uurali keeled  soome-ugri keeled   **saami keeled** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |
Riigikeel pole kuskil. Mõnes Norra, Rootsi ja Soome piirkonnas vähemusrahvuse keel. |
| Saami keelte leviala. Tumedamalt on märgitud omavalitsused, kus saami keel on ametlik keel.

1. lõunasaami
2. Ume saami
3. Pite saami
4. Lule saami
5. põhjasaami
6. koltasaami
7. Inari saami
8. Kildini saami
9. turjasaami
 |

**Saami keeled** (ka *lapi keeled*) on rühm Uurali keeli, mida kõnelevad Fennoskandia põhjaosas Rootsis, Norras, Soomes ja Venemaa Koola poolsaarel elavad saamid.

## Liigitus

* läänesaami keeled
	+ lõunasaami keel (Jämtlandi ja Jämtland murded; umbes 500 kõnelejat)
	+ Ume saami keel (umbes 10 kõnelejat)
	+ Pite saami keel (umbes 10 kõnelejat)
	+ Lule saami keel (umbes 2000 kõnelejat)
	+ põhjasaami keel (meresaami, Ruija ja Tornio murded; umbes 25 000–30 000 kõnelejat)
* idasaami keeled
	+ Inari saami keel (umbes 400 kõnelejat)
	+ Kemi saami keel (*väljasurnud*)
	+ koltasaami keel (Näätämö ehk Neideni, Paatsjoe-Petsamo, Suonikylä ja Nuortijärve murded; umbes 500 kõnelejat)
	+ Akkala saami keel (*väljasurnud*)
	+ Kildini saami keel (umbes 700 kõnelejat)
	+ turjasaami keel (umbes 20 kõnelejat)

## Ajalugu

 *Pikemalt artiklis Saami algkeel*
Traditsioonilise arusaama järgi pärineb saami algkeel kammkeraamika kultuuriga (3900–3500 eKr) Läänemere äärde levinud soome-ugri keelest, mis hiljem nöörkeraamika kultuuriga piirkonda saabunud indoeurooplaste tõttu jagunes indoeuroopa keelest rohkem mõjutatud läänemeresoome algkeeleks ja vähem mõjutatud saami algkeeleks. Arheoloogiliste kultuuride ja Uurali algkeele muutunud dateeringute ning varasema keeli ja arheoloogilisi leide omavahel sidunud metodoloogia probleemide tõttu on need vaated aga oma populaarsust kaotanud. Uuemate hinnangute järgi jõudis saami keelte eellaseks olnud keelekuju Läänemere lähedusse pigem tekstiilkeraamika kultuuriga (alates 1900 eKr) või veelgi hiljem.

Saami algkeele päritolu, laialilevimine ja naaberkeeled Ante Aikio ja Asko Parpola järgi
Laensõnad näitavad, et saami algkeelt kõneldi kusagil läänemeresoome, germaani ja balti algkeelte läheduses. Täpsemalt on selle kohana välja pakutud Järve-Soomet või ala Laadoga ja Äänisjärvest lõunas. Hiljem (Ante Aikio järgi millalgi vahemikus 300 eKr – 500 pKr) levis saami algkeel ka Lapimaale, kus seni kõneldi tundmatuid paleoeuroopa keeli, ja jagunes murreteks, millest edaspidi tekkisid erinevad saami keeled. Varakeskajast alates liikus senise saami asustusega aladele soomlasi ja karjalasi, mis tingis lõunapoolsete saami keelte kadumise.

## Kirjakeeled

Saami kirjakeelele pani 17. sajandil aluse luterlik kirikukirjandus. Oma kirjakeel on lõunasaami, Lule saami, põhjasaami, Inari saami, koltasaami ja Kildini saami keelel. Üksnes Kildini kirjakeel põhineb kirillitsal, ülejäänud tarvitavad lisamärkidega ladina tähestikku. Kõige rohkem tarvitatakse põhjasaami kirjakeelt.

## Vaata ka

* Saami kirjandus
* Lapoloogia

## Viited

## Kirjandus

* Arvo Eek. "Lapi keele- ja kultuuriprobleemid arutlusel". Keel ja Kirjandus 1984, lk 382–384