Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ä

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ladina kirja tähest; kirillitsa tähe kohta vaata artiklit Ӓ* |

---

|  |  |
| --- | --- |
| Ä | ä |

**Ä** (**ä**) on ladina kirja täht, mis on saadud a-tähest diakriitilise märgi treema abil.

Ä on arenenud ligatuurist, milles A kohale kirjutati väike E.

Ä-d kasutatakse eesti, soome, saksa, rootsi, põhjafriisi, slovaki, koltasaami, Inari saami, letseburgi ja türkmeeni keele kirjutamisel. Tatari ja aserbaidžaani keele puhul kasutatakse tähte 'ä' juhul, kui pole võimalik kasutada tähte 'ə'.

Kirillitsas on mõne keele tähestikus sarnane täht Ӓ.

## Eesti keel

Eesti keeles märgib see täht illabiaalset madalat eesvokaali.

Eesti tähestikus on see täht õ- ja ö-tähe vahel. See on tähestiku 25. täht, võõrtähtedega 28. täht.

HTML-kood Ä jaoks on &Auml; või &#196;. Väiketähe ä kood on &auml; või &#228;.

Suurtähe Ä Unicode'i kood U+00C4, väiketähe ä oma U+00E4. MS-DOS-is on Ä kood 142 ja ä oma 132. Windows-1252-s vastab suurtähele kood 196 ja väiketähele kood 228.

Telegraafisõnumite korral asendatakse ä-täht tähekombinatsiooniga "AE". Arvuti ja vanemate mobiiltelefonide kasutajad asendavad ä-tähte numbriga 2, sümboliga @, märgikombinatsiooniga a" või mõnel muul viisil.

## Vaata ka

* Ӓ (kirillitsa täht)
* ə (tatari ja aserbaidžaani täht)
# Naa-dene keeled

Naa-dene keelte levila enne kontakti eurooplastega
**Naa-dene keeled** on Põhja-Ameerika põliskeeltest koosnev keelkond, kuhu kuuluvad ejaki keel, tlingiti keel ning alamrühmana atapaski keeled (apatši, hupa, kojuko, navaho jt). Haida keele keelkonda arvamine on vaieldav. Kokku kuulub keelkonda isegi kuni kolmkümmend keelt.

Ejaki keel arvatakse olevat välja surnud, kuna viimane kõneleja suri 2008. aastal. Tlingiti keelt kõneleb mõnisada inimest Alaska kaguosas ja Lääne-Kanadas. Atapaski keeli kõneldakse suurtel aladel Kanada loodeosas ning Ameerika Ühendriikide lõunapiirkonnas. Tänapäeval on neist navaho keelel kõige suurem kõnelejaskond (peamiselt Arizonas ja New Mexicos).

## Taksonoomia

* dene-jenissei keeled
	+ jenissei keeled
	+ naa-dene keeled
		- tlingiti keel
		- ejaki-atapaski keeled
			* ejaki keel
			* atapaski keeled
				+ põhjaatapaski keeled
				+ vaikse ookeani atapaski keeled
				+ lõunaatapaski keeled
# Stsenaarium

**Stsenaarium** on filmi, balleti, pantomiimi, tseremoonia, massiürituse, kombetalituse sündmustiku ja vajadusel ka selles kasutatavate kunstiliste ja tehniliste võtete üksikasjaline kirjeldus, kavand. Stsenaariumi mõistet (täpsemalt tulevikustsenaarium) kasutatakse ka futuroloogias.

**Filmistsenaarium** on üsna kindlate ülesehitusreeglite ja põhimõtetega jutustus filmi sisust. Rahvusvaheliselt on paika pandud isegi filmistsenaariumi kirjutamise formaat (s.t tähe suurus, kirjastiil jne). Filmistsenaarium erineb (juba paikapandud formaadi tõttugi) suuresti tavalisest romaanist, jutustusest jm, sest on eeskätt töövahend filmi loomiseks.

Filmistsenaariumi kirjutamine on mitmeastmeline protsess. Alustatakse filmi **lühikokkuvõttest** ehk *sünopsisest*, mis on lühike, sageli paarist lausest koosnev filmi idee kirjeldus. Järgneb **laiendatud esildis** (inglise keeles *treatment*), milles tehakse paarileheküljeline kokkuvõte filmist.

Kui filmitootmisfirma otsustab idee käiku lasta, alustab stsenarist päris stsenaariumi kirjutamist (kui stsenaarium pole enne valmis). Tehakse stsenaariumi esimene versioon, vahel eelneb sellele ka kirjanduslik (tavalise jutustuse vormis) stsenaarium. Esimese stsenaariumi versiooni arendustest sünnib (sageli pärast mitmekordset uuesti läbikirjutamist) tööversioon, mille põhjal tehakse spetsiaalsed stsenaariumid: režiistsenaarium, valgusstsenaarium jne.

## Vaata ka

* Futuroloogia
# Dilemma

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõiste kohta; loogika mõiste kohta vaata Dilemma (loogika)* |

---

**Dilemma** on probleem (sundvalik), millel on kaks enam-vähem võrdset võimalust.

Mõnikord võib enam-vähem võrdseid võimalusi olla ka kolm – trilemma, neli – tetralemma, või rohkem – polülemma.

## Vaata ka

* Vangide dilemma
* Lemma
# Lähtetekst

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tõlketeooria mõistest; programmeerimise mõiste kohta vaata artiklit Lähtekood* |

---

**Lähtetekst** on kirjaliku tõlke alusmaterjaliks olev tekst.

Lähteteksti tõlkimise tulemusel tekib tõlketekst.
# Nahuad

**Nahuad**, ka nauad, on lähisugulaskeeli kõnelev indiaani rahvaste rühm Kesk-Ameerikas, peamiselt Mehhikos. Tuntuimad nahua rahvad, asteegid ja tolteegid, olid peamised Kesk-Ameerika vanade kultuuride kujundajad.

Nahuade koguarvuks hinnatakse 2,5 miljonit, kellest 1,5 miljonit kõneleb nahua keelt ja ülejäänud ainult hispaania keelt.

## Vaata ka

* Ameerika vanad kõrgkultuurid
# Instituut

**Instituut** on asutus või struktuuriüksus.

Eesti ülikoolides ja kõrgkoolides moodustati Eesti taasiseseisvumise järel instituudid varasemate kateedrite baasil.

NSVL Teaduste Akadeemia (TA) asutused olid instituudid.

Eestis asusid TA Küberneetika Instituut, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI), Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut, jt.
# Riigikool

**Riigikool** on kool, mida peab üleval riik ning mida esindab riigi haridus- ja teadusministeerium.

Eestis peab üldiselt koole üleval vastav omavalitsus (munitsipaalkoolid), ent on ka üksikuid riigikoole, näiteks Noarootsi Gümnaasium ja Tartu Emajõe Kool.

## Vaata ka

* Riigigümnaasium

## Viited
# Pärismaalased

Saamide perekond aastal 1900
*Mitte segi ajada õigusliku terminiga Põlisrahvas.*

---

**Põliselanikud** ehk **pärismaalased** ehk **aborigeenid** on etnos või etnosed, kes on mingil maal elanud teadaolevalt kauem ja varem kui teised, hiljem sisserännanud etnosed või etnoste esindajad. *"Tinglikult nimetame me põlisrahvasteks juba XV sajandil alanud Euroopa suurriikide koloniseerimisprotsessile jalgu jäänud rahvaid, kui me ei võta arvesse koloniaalsõltuvusse sattunud rahvaste omavahelisi migratsioone, vallutussõdu, väljatõrjumisi ja genotsiide."* (museoloog Omar Volmer). Rahvusvaheliselt on levinud seisukoht, et põlisrahvaks saab lugeda etnost, kes on elanud oma maal enne olemasolevate riigipiiride kujunemist. Eesti Vabariigi põlisrahvas on maarahvas ehk eestlased.

## Ajalugu

Maailma koloniseerimise käigus on enamik põlisrahvaid välja surnud või väljasuremise ohus ja ÜRO Peaassamblee 12. septembri 2007 resolutsiooni 61/295 järgi "on kannatanud ajaloolise ebaõigluse tõttu, eelkõige nende koloniseerimise ja maade, territooriumide ja ressursside võõrandamise tõttu, mis takistab nende õigust arengule, vastavalt nende vajadustele ja huvidele" 1957. aastal võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (International Labour Organization, ILO) konventsioon nr 107 "Põlisrahvaste ja teiste kaitsest, kes järgivad sõltumatutes maades hõimulist või poolhõimulist elustiili"

## Põlisrahvad, nende õigused ja olukord viimastel aastakümnetel

Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (ÜRO).

## Terminoloogia

Sõnu "pärismaalane" ja "aborigeen" (harvemini "põliselanik") on varem kasutatud halvustavas tähenduses, demonstreerimaks Euroopa tsivilisatsiooni üleolekut teistest kultuuridest-tsivilisatsioonidest. Tänapäevaste seisukohtade järgi on kõik tsivilisatsioonid ja kultuurid võrdselt väärtuslikud, ehk teistpidi sõnastatuna on inimkultuur vaesem, kui mõni selle osadest kaob ajavoolus.

## Vaata ka

* Austraalia aborigeenid
* pärismaine elustik
* Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon
* Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev

## Viited

## Välislingid

* Linda Kaljundi. Põlisrahvas ja pärisrahvas – mõisteajaloolisi eskiise. *Vikerkaar* 2020, 9, lk 66−74.
# Sotsiaalne tõrjutus

**Sotsiaalne tõrjutus** ehk **ühiskondlik tõrjutus** on:

* olukord, kus sotsiaalne sidusus ehk indiviidi ja ühiskonna vahelised sidemed on katkenud ja inimene ei saa ühiskonnaelus täisväärtuslikult osaleda , ja
* protsess, millega teatud ühiskonnaliikmeid lükatakse ühiskonna äärele ja ei võimaldata täiel määral osaleda .

Sotsiaalse tõrjutust võivad põhjustada nii teatud ühiskondlikud kui ka individuaalsed tegurid ehk nn riskitegurid. Sotsiaalse tõrjutuse sagedasemateks riskiteguriteks on madalad sissetulekud, töötus (eriti pika-ajaline töötus), madal haridustase, madala kvaliteediga vähetasustatud töö, erinevad diskrimineerimise vormid (sh sooline, vanuseline ja rahvuslik diskrimineerimine), kroonilised terviseprobleemid ja nendest tulenevad tegevuspiirangud, puue, sõltuvusprobleemid, kodutus, perekondade lagunemine, suur hoolduskoormus.

Euroopa Liidu Nõukogu on kokku leppinud 18 indikaatorit (nn Laekeni indikaatorid) sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks, tuginedes arusaamale, et sotsiaalne tõrjutus on mitmemõõtmeline fenomen. Seetõttu on sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks vaja hulka erinevaid indikaatoreid, mis hõlmavad sotsiaalse tõrjutuse erinevaid aspekte: 1) majanduslikku vaesust, materiaalset ilmajäetust ja ebavõrdsust, 2) kaasatust tööturul ja tööintensiivsust leibkonnas, 3) terviseseisundit ja 4) haridustaset. Sotsiaalse tõrjutuse indikaatorite väärtusi avaldab regulaarselt Eurostat ja Eestis Statistikaamet.

## Allikad

## Välislingid

* Statistika andmebaas: Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus
# Sappho

Sappho büst
**Sappho** (ka: *Sapfo*) oli Antiik-Kreeka luuletajanna ja pedagoog, kes sündis Lesbose saarel. Tema sünniaeg jääb vahemikku 630–612 eKr, surmaajaks märgitakse sageli 570 eKr, ehkki see päris kindel pole. Sünnikohaks arvatakse olevat kas Eresos või Mytilene – Lesbose linnad. Enamik tema kirjatööst on hävinenud, kuid tema tohutu maine nii pedagoogi kui lüürikuna on säilinud.

## Elulugu

Arvatakse, et Sappho oli Skamandronymose ja Kleïsi tütar ning Sapphol oli kolm venda. Ta oli ilmselt abielus (Atika komöödia järgi rikka kaupmehega), kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole. On leitud ka tõendeid, et Sapphol võis abielust olla tütar Kleïs, kellele Sappho ka mitmeid luuletusi pühendas.

Sappho rajas Mytilenes tütarlasteringi, kus õpetas tüdrukuile kombeid ja kodumajapidamist. Ehkki Vana-Kreekas ei olnud kombeks tüdrukuid harida, oli Lesbose saarel neidude kasvatus vabamas vormis. Nõnda on arvatud, et tütarlasteringis võis Sappho õpetada ka kehalise naudingu võtteid. Siit pärinevad ka mõisted lesbism ja sapphism, mida eeskätt seostatakse Sappho tegevusega Lesbose saarel.

Sappho temaatikat on käsitlenud paljud kirjanikud, samuti on temast inspireeritud mitmed kunstiteosed.

## Looming

Oletatakse, et Sappho kirjutas ühtekokku 12 000 värssi, neist on säilinud aga umbes 193 fragmenti, tervikuna ka luuletus "Palve Aphroditele". Tema luuletustes kajastatakse sageli sügavaid tundeid ja elamusi. Tänapäeva luules kasutatakse ka Sappho stroofi.

### Tekstinäide

Δέδυκε μὲν ἀ σελάννα

καὶ Πληίαδες· µέσαι δὲ

νύκτες, πάρα δ᾿ ἔρχετ᾿ ὤρα·

ἔγω δὲ μόνα κατεύδω

### Tõlge

On loojunud ammu kuu ning

Plejaadidki loojas, kesköö

käes, aeg läheb mööda aina,

kuid üksi ma voodis ikka.

(fragment 168B Lobel–Page; tõlkinud Janika Päll)

## Viited
# Infektsioon

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; filmi kohta vaata artiklit Nakkus (film)* |

---

**Infektsioon** ehk **nakkus** on seisund, mis tuleneb haigustekitajate tungimisest organismi või selle ühest piirkonnast teise.

Infektsioon võib avalduda nakkushaigusena või mikroobikandlusena.

## Vaata ka

* Desinfektsioon
* Nakatumine
# Aastatuhat

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tuhandeaastasest perioodist, teiste tähenduste kohta vaata artiklit Millennium (täpsustus).* |

---

**Aastatuhat** ehk **millennium** (ladina *mille* 'tuhat' + *annus* 'aasta') on periood, mis võrdub tuhande aastaga.

Aastatuhandete arvestamine on tihti seotud konkreetse kalendriga. Tavaliselt arvatakse ja nummerdatakse aastatuhandeid kalendri referentsaasta suhtes (tavaliselt aasta 1), seega 1. aastatuhat hõlmab aastaid 1 kuni 1000, kuid aastatuhandeks võidakse nimetada ka mis tahes tuhandeaastast perioodi algusega valitud aastal.

## Aastatuhanded enne meie ajaarvamist

* 13. aastatuhat eKr
* 12. aastatuhat eKr
* 11. aastatuhat eKr
* 10. aastatuhat eKr
* 9. aastatuhat eKr
* 8. aastatuhat eKr
* 7. aastatuhat eKr
* 6. aastatuhat eKr
* 5. aastatuhat eKr
* 4. aastatuhat eKr
* 3. aastatuhat eKr
* 2. aastatuhat eKr
* 1. aastatuhat eKr

## Aastatuhanded meie ajaarvamise järgi

* 1. aastatuhat
* 2. aastatuhat
* 3. aastatuhat
* 4. aastatuhat
# Claude Debussy

| Claude Debussy |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
22. august 1862 Saint-Germain-en-Laye (Prantsuse teine keisririik) |
| Surmaaeg |
25. märts 1918 (55-aastaselt) Pariisi XVI ringkond (Prantsuse kolmas vabariik) |
| Alma mater | * Pariisi Konservatoorium
 |
| Amet |
helilooja, pianist |
| Autasud |
Auleegioni ordeni kavaler |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**(Achille) Claude Debussy** [klood döbüss'ii] (22. august 1862 Saint-Germain-en-Laye – 25. märts 1918 Pariis) oli prantsuse helilooja. Teda peetakse impressionismi rajajaks muusikas ja üheks esimeseks modernistlikuks heliloojaks. Koos Maurice Raveliga on ta üks impressionistliku muusika juhtfiguure, kuigi Debussyle ei meeldinud, kui tema teoseid impressionistlikeks tituleeriti. Prantslaste austust Debussy vastu väljendab tema hüüdnimi *Claude de France*.

## Looming

Debussy kirjutas peamiselt programmilist muusikat, eelkõige klaveripalu. Ta püüdis jäädvustada õrnhapraid hetkemeeleolusid ja pakkuda kuulajale ilunaudingut. Debussy teosed peegeldasid sageli tema eraelu. Tema muusikale on iseloomulik tundlikkus ning vormiline, helistikuline ja helikõrguslik vabadus. Debussy muusika märgib üleminekut hilisromantilisest muusikastiilist 20. sajandi modernismi.

Helilooja tõi oma teostega kaasa uuendusi harmoonias. Ta hakkas kasutama täistoonlaadi (helirida, mis koosneb vaid astmetest, mille vahel on täistoonid). Täistoonlaad esineb näiteks tema ooperis "Pelléas ja Mélisande". Debussy armastas ka noonakordi ja kvardi-kvindi kooskõla, mida ta on kasutanud näiteks oma programmilises klaveriprelüüdis "Uppunud katedraal". Samuti kasutas ta oma teostes pentatoonilist helirida.

### Klaveriteosed

* *Deux Arabesques* ("Kaks arabeski", 1888)
* *Suite bergamasque* ("Bergamasque'i süit", 1890) (sisaldab lugu *Clair de Lune* ("Kuuvalgus"))
* *Reverie* ("Unistus", 1890)
* *Pour Le Piano* ("Süit klaverile", 1899)
* *Estampes* ("Estambid", 1903)
* *Images* ("Kujundid", 1905, 1907)
* *Children's Corner* ("Lastenurk", 1909)
* *Preludes* ("Prelüüdid", 1910–1913)
* *Etudes* ("Kaksteist etüüdi klaverile", 1915)

### Ooper

* *Pelléas et Mélisande* ("Pelléas ja Mélisande", 1892–1902)"Pelléas ja Mélisande'i" esietenduse reklaamplakat 1902. aastal

### Orkestriteosed

* *Prélude à l'après-midi d'un faune* ("Fauni pärastlõuna", 1894)
* *Nocturnes* ("Nokturnid", 1899)
* *Danses Sacrée et Profane* ("Sakraalsed ja ilmalikud tantsud", 1903)
* *La Mer* ("Meri", 1905)
* *Images* ("Kujundid", 1909/1911)
* *Le martyre de St. Sébastien* ("Püha Sebastiani ohverdus", 1911)
* *Jeux* ("Mängud", 1913) (ballett)

### Kammermuusika

* *Quatuor à cordes en sol mineur* ("Keelpillikvartett g-moll", 1893)
* *Syrinx* ("Süürinks", 1913)
* *Sonate pour violoncelle et piano* ("Sonaat tšellole ja klaverile", 1915)
* *Sonate pour flûte, alto et harpe* ("Sonaat flöödile, vioolale ja harfile",1915)
* *Sonate pour violon et piano* ("Sonaat viiulile ja klaverile", 1917)

## Viited
# Netsuke

Hirvesarvest konksukujuline netsuke
Pukspuust inimfiguurikujuline netsuke
Elevandiluust jänes merevaigust silmadega. Netsuke umbes 1880. aastatest
Netsuke kinnitamas *inrō*'t
**Netsuke** (jaapani keeles 根付, ne + tsuke 'juur' ja 'kinnitama') on miniatuurne enamasti figuraalne skulptuurike, mis kujunes praktilise esemena Jaapanis välja Tokugawa perioodil 17. sajandil. Funktsioonilt on see jaapani traditsioonilise taskuteta kimono vöö *obi* pöör, mille abil sai vastukaalu põhimõttel vöö külge kinnitada väikesi esemeid mahutava karbi *inrō* või muid esemeid, näiteks tubakakoti.

Üks kuulsaid netsukenikerdajate (*netsuke-shi*) perekondi oli Masanao.

Netsukeid kasutati umbes 1880. aastateni, pärast seda hakkas traditsioon hääbuma koos kimono kadumisega Jaapani igapäevarõivastusest.

## Materjalid

Nende sagedasim ja vanim materjal on pukspuu või pahk, alates 18. sajandi algusest valmistati netsukeid ka elevandiluust, morsakihvast ja sarvest, sajandi lõpus juba igasugustest materjalidest.

## Motiivid

Kujutatavate motiivide hulgas olid tegelased rahvajuttudest ja mütoloogiast, eriti seitse õnnejumalat, samuti loomad, lilled, viljad ja igapäevaelustseenid.

## Viited

## Välislingid

* Netsuke. - Encyclopaedia britannica
* Netsuke, die japanischen Handschmeichler
# Hōei vulkaanipurse

Hōei vulkaanipurse|  |
| Vulkaan |
Fuji |
| Algus |
16. detsember 1707 |
| Lõpp |
24. veebruar 1708 |
| Tüüp |
Pliniuse-tüüpi purse |
| Asukoht |
Chūbu piirkond, Honshū, Tokugawa šogunaat (tänapäeva Jaapan) |
| VEI |
5 |

**Hōei vulkaanipurse** oli Fuji vulkaani purse, mis algas 16. detsembril 1707 (4. hōei-aasta 11. kuu 23. päeval) ning lõppes 24. veebruaril 1708. Tegu on Fuji viimase kinnitatud purskega, aastatel 1708–1854 on kirjeldatud veel kolme purset, mida ei ole kinnitatud. Hoei purskest tekkis Ida-Jaapani kohale tihe tuhasadu, millele järgnesid maalihked ja näljahäda. Hokusai seerias "Sada Fuji vaadet" on näha purskest tekkinud kraatrit mäe edelaküljel. Purskeala tuntakse Hōei mäena, kuna purse toimus hōei ajajärgu neljandal aastal. Tänapäeval pääseb kraatrit vaatama mööda Fujinomiya või Gotemba matkarada.

## Vaata ka

* 1707. aasta hōei maavärin
* Fuji vulkaanipursked
* Hōei mägi

## Viited

## Välislingid

* 富士山火山防災協議会 (Fuji katastroofide vähendamise komisjon (jaapani keeles))
* 富士山宝永噴火（1707）後の土砂災害(PDF) (Settekatastroofide jaotus pärast 1707. aasta Fuji vulkaani Hoei purset Kesk-Jaapanis, ajalooliste dokumentide põhjal (jaapani keeles))
# Rahvusromantism

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rahvusromantismist üldiselt; rahvusromantismi kohta muusikas vaata artiklit Rahvusromantism (muusika)* |

---

**Rahvusromantismiks** (ka *rahvusromantikaks*) on nimetatud rahva ajaloost ja mütoloogiast eeskuju ja ainest ammutavat kirjandus-, kunsti- ja arhitektuurisuunda.

Rahvusromantism kitsamas tähenduses on 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi alguses eriti Põhja- ja Ida-Euroopas levinud kunstistiil. Stiili esiletõus oli seotud rahvusliku eneseteadvuse tärkamisega. Rahvusromantism üritas vastanduda nii-öelda vanadele Euroopa rahvustele, otsides rahvaluulest, -kunstist ja -pärimustest ainest päris "oma" rahvusliku kunstistiili väljatöötamiseks.
Rahvusromantism eesti ja soome kunstis on tihedalt seotud tollal populaarse ekspressionistliku stiiliga, eriti Soomes ka juugendstiiliga.

## Eesti rahvusromantikuid

* Eduard Bornhöhe
* Friedrich Robert Faehlmann
* Carl Robert Jakobson
* Oskar Kallis
* Lydia Koidula
* Friedrich Reinhold Kreutzwald
* Johann Köler
* Christian Jacob Petersohn
* Günther Reindorff
* Andres Saal

## Soome rahvusromantikuid

* Juhani Aho
* Akseli Gallen-Kallela
* Eino Leino
* Eliel Saarinen
* Jean Sibelius

## Rahvusromantilisi nähtusi

* Maausk
* Taarausk

## Vaata ka

* Etnograafia
* Romantism
* Uusromantism
# Université Pierre-et-Marie-Curie

**Université Pierre-et-Marie-Curie** oli Prantsuse ülikool, mis loodi 1. jaanuaril 1971. See kadus 1. jaanuaril 2018 Sorbonne'i Ülikool kasuks pärast uue ülikooli loomise määruse avaldamist 21. aprill 2017 Euroopa Liidu Teatajas.

## Kuulsad õpetajad

* Agnès Buzyn, Prantsusmaa arst (hematoloog), arstiteadlane ja poliitik

## Kuulsad lõpetajad

* Emmanuelle Charpentier, Prantsuse professor, mikrobioloogia-, geneetika- ja biokeemiateadlane

## Viited

## Välislingid

 Université Pierre-et-Marie-Curie – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
# Joachim von Ribbentrop

Joachim von Ribbentrop (1938)
**Ulrich Friedrich Wilhelm Joachim von Ribbentrop** ; enne adopteerimist 15. mail 1925 **Ulrich Friedrich Wilhelm Joachim Ribbentrop**; 30. aprill 1893 Wesel – 16. oktoober 1946 Nürnberg) oli Saksamaa poliitik, välisminister 4. veebruarist 1938 kuni 30. aprillini 1945. Hukati poomise läbi Nürnbergi tribunali otsuse kohaselt 16. oktoobril 1946.

## Surm

Joachim von Ribbentrop mõisteti Nürnbergi tribunalil surma ning ta hukati 16. oktoobril 1946. aastal.

Hukkamisel viibinud ameerika ajakirjanik Howard K. Smith kirjeldas sündmust nii: "Joachim von Ribbentrop oli esimene süüalune, kes hukati. Hermann Göring pidanuks olema enne teda, kuid Hitleri asetäitja jõudis timukast ette ja neelas tsüaniidikapsli kaks tundi enne seda, kui kohtuotsus pidi täide viidama. Von Ribbentrop jäi viimase hetkeni stoiliselt rahulikuks. Ta lonkis rahulikult võlla juurde, kuid ei vastanud alguses, kui võlla jalamil seisev ohvitser formaalselt tema nime küsis. Kui siis küsimust korrati, ta peaaegu karjus: "Joachim von Ribbentrop!" Seejärel ronis ta vähimagi kõhkluseta tapalavale. Kui ta platvormil ümber pöörati, nii et ta näoga tunnistajate poole seisis, surus ta silmnähtavalt oma hambad kokku ja tõstis pea endise kõrkusega. Kui temalt küsiti viimaseid sõnu, hüüatas ta: "Jumal kaitsku Saksamaad!" Seejärel ta lisas: "Kas ma võin veel midagi öelda?" Tõlk noogutas ja natsirežiimi diplomaatiline võlur lausus oma viimased sõnad kindlal häälel: "Minu viimne soov on, et Saksamaa tunnistaks oma põhiolemust ning ida ja lääne vahel saavutatakse mõistmine. Soovin maailmarahu." Kui talle mustast kangast kott pähe tõmmati, põrnitses ta otse ette. Timukas pingutas köit, tõmbas käepidemest ja von Ribbentrop kukkus alla, et kohtuda oma saatusega."

## Välislingid

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Konstantin von Neurath** | **Saksamaa välisminister** 4. veebruar 1938 – 30. aprill 1945 | Järgnev **Arthur Seyss-Inquart** |
# Bloomsbury Publishing

Bloomsbury Publishingi logo
**Bloomsbury Publishing plc** (varem M.B.N.1 Limited ja **Bloomsbury Publishing Company Limited**) on Suurbritannia kirjastus, mis kirjastab nii ilukirjandust kui ka teatmeteoseid. Bloomsbury on kirjastanud näiteks J. K. Rowlingu Harry Potteri raamatuid.

Bloomsbury peakontor asub Londonis Camdeni linnaosas ning kontorid on ka New Yorgis, Sydneys ja Delhis.

Kirjastus asutati 1986. aastal. 1999. ja 2000. aastal nimetati Bloomsbury Suurbritannia aasta kirjastuseks.

## Vaata ka

* Bloomsbury Advances in Semiotics – raamatusari

## Välislingid

* Kirjastuse koduleht
# Üpsilon

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kreeka tähest; ladina tähe kohta vaata artiklit Y* |

---

**Üpsilon** (suurtähena **Υ**, väiketähena **υ**, vanakreeka *ὔ ψιλόν*, uuskreeka *ύψιλον*) on kreeka tähestiku 20. täht. Üpsiloni väärtus kreeka numbrina on 400.

Klassikalises vanakreeka keeles hääldus ü-na. Uuskreeka keeles hääldub i-na, vokaali järel v või f-na.

Üpsilon võeti 1. sajandil eKr üle ladina tähestikku 25. tähena Y.
# Seitse tarka

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vana-Kreeka riigimeestest, Seitse Tarka on üks Suure Vankri nimedest* |

---

Seitset tarka on kujutatud keskaegsete õpetlastena "Liber chronicarumis"
**Seitse tarka** (kreeka οἱ ἑπτὰ σοφοί, u 620 – u 550 eKr) olid vanakreeka riigimehed ja seadusandjad 7. ja 6. sajandist eKr, kes paistsid silma oma elutarkusega.

Seitsme targa nimekirju on erinevaid. Platoni dialoogis "Protagoras" arvatakse seitsme targa hulka Thales Mileetosest, Pittakos Mytilenest, Bias Prienest, Solon Ateenast, Kleobulos Lindoselt, Myson Chenest ja Cheilon Lakedaimonist. Samas asendab Diogenes Laertios oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamatus seitsme targa loetelus Mysoni Periandrosega Korintosest ning lisab, et seitsme targa hulka on eri traditsioonides arvatud ka teisi isikuid, näiteks Anacharsist Sküütiast, Pherekydest Syroselt ja Epimenidest Kreetalt.

Seitsmele targale omistati gnoome – elutarkust väljendavaid mõtteteri.

Seitse tarka olevat legendi järgi kohtunud Delfis, et pühendada oma mõtteterad Apollonile.

## Viited