# Valents (keeleteadus)

**Valents** on predikaadi (tavaliselt tegusõna) seotud laiendite arv; valentsi märkimiseks võib kasutada ka mõistet *kohaline*, nt kahekohaline verb . See tähendab, et verbil on võime seostuda lauses teatava arvu temast sisuliselt ja vormiliselt sõltuvate laiendite ehk aktantidega, seotud laienditeks on tegusõnaga väljendatava sündmuse osalised . Erinevalt transitiivsusest, mis arvestab vaid objekti, on valentsi puhul oluline ka subjekt.

## Valentsi liigid

Põhiverbid saab **aktantide** arvu alusel paigutada järgmistesse klassidesse:

1) nullvalentsed verbid. Neil pole ühtegi aktanti, nende lisamine pole vajalik. Sellesse klassi kuuluvad tavaliselt ilmastikuverbid või füsioloogilised verbid, näiteks: *sajab*, *hämardub*, *iiveldab*.

2) ühevalentsed verbid. Neil on üks aktant ehk üks tegusõnaga seotud laiend, nt *magama*, *köhima*. Jüri** magab*. Mari** köhib.*

3) kahevalentsed verbid. Neil on kaks aktanti, nt *lugema* ja *meeldima*. Jüri** loeb **raamatut. Marile** meeldivad **koerad**.*

4) kolmevalentsed verbid. Neil on kolm aktanti, nt *andma*. Mari** andis **Jürile pliiatsi.

5) neljavalentsed verbid. Neil on neli aktanti, nt *muretsema*. Mari** muretses **Jürile õpetajalt pliiatsi**.*

Eesti keeles on vähe sõnu, mis on null- või neljavalentsed. Peamiselt on eesti keele verbid ühe-, kahe- või kolmekohalised.

## Valentsi muutmine

Verbi valentsus ei ole alati muutumatu ning paljudes keeltes on tegusõnu, mida saab kasutada ühe või mitme argumendiga. Valentsi saab vähendada, kui objekt (patsient) või subjekt (agent) eemaldada, ning suurendada, kui need lausesse lisada.

### Valentsi vähendamine objekti abil

* Objekti täielik väljajätt – kaotab objekti lausest täielikult. Eesti keeles saab sõna *jooma* näitel objekti välja jätta. *Jüri jõi mahla. Jüri jõi.*

* Objekti osaline väljajätt ehk deakusatiiv – patsienti väljendavast objektist saab määrus. See nähtus esineb nt ungari keeles, kus sõna *beteg* muudetakse määruseks.

*a) Az orvos szán-ja a beteg-et.*

the doctor pity-3SG the patient-ACC

"The doctor pities the patient."

*b) Az orvos szán-akoz-ik a beteg-en.*

the doctor pity-DEACC-3SG the patient-SUPERESS

"The doctor feels pity for the patient."

### Valentsi vähendamine subjekti abil

* Antikausatiiv – agent puudub lausest täielikult, subjektiks on patsient. Nähtust võib kohata näiteks vene ja lesgi keeles , eesti keeles on antikausatiivi märkimiseks sufiksid *–u* ja *–ne*. *Mees purustas klaasi. Klaas purunes.*

* Passiiv – transitiivse verbiga lause muudetakse intransitiivseks, agent kõrvaldatakse ja patsiendist saab subjekt. Eesti keeles nt: k*aru tappis jänese (patsient) ära vs. jänes (subjekt) on ära tapetud.* *Raamatud on loetud.* Ergatiivkeeltes, mh baski keeles, esineb antipassiiv, mis kõrvaldab agendi asemel patsiendi .

* Impersonaal – kaotab subjekti, kuid patsient jääb endiselt objektiks. *Laps loeb raamatut. Raamatut loetakse.*

### Valentsi suurendamine objekti abil

* Objekti lisamine – mõnele intransitiivsele verbile on võimalik lisada objekt, et tähendust täpsustada. *Väsinud rändur astub üksinda oma teed* .

* Aplikatiivkonstruktsioon – vabad laiendid muudetakse objektiks. Nähtuse variandid esinevad nt suahiili ja lai keeles . Suhaiili keele aplikatiivi näide on järgnev:

*a) ni-li-pik-a*

SBJ.1.SG-PAST-cook-IND

"I cooked (it)."

*b) ni-li-m-pik-i-a*

SBJ.1.SG-PAST-OBJ.CL1-cook-APPL-IND

"I cooked for him."

* Daativi nihe – ditransitiivse verbi objekt ja kaudobjekt vahetavad lauses kohad, semantiline roll ’saaja’ muudetakse objektiks. Daativi nihe on olemas inglise keeles. *I brought the book to my friend. I brought my friend the book.*

### Valentsi suurendamine subjekti abil

* Kausatiiv – lausesse lisatakse uus agent, sündmuse põhjustaja. Eesti keeles on kausatiivi moodustajad *t(a)*- või *da*-elemendiga liited: *põletama*, *jooksutama*, *keetma* . Kausatiivi esineb ka nt prantsuse, araabia ja gruusia keeles. Prantsuse keeles saab intransitiivse sõna *sulama (fondre)* muuta transitiivseks sõnaks *sulatama (faire fondre)*.

## Viited