Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nikola Tesla

| Nikola Tesla |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
Никола Тесла 10. juuli 1856 Smiljan |
| Surmaaeg |
7. jaanuar 1943 (86-aastaselt) New York |
| Amet |
leiutaja, elektriinsener, füüsik, elektrik, mehaanikainsener |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**Nikola Tesla** (serbia Никола Тесла; 10. juuli 1856 Smiljan, Austria keisririik (praegu Horvaatia) – 7. jaanuar 1943 New York) oli serbia päritolu leiutaja, elektri- ja mehaanikainsener ning füüsik, kes töötas Ameerika Ühendriikides.

Tema nime järgi on nimetatud SI-süsteemi magnetilise induktsiooni mõõtühik tesla, mille tähis on T.

Nikola Teslat peetakse üheks tähtsamaks panustajaks elektri kasutuselevõttu ärilisel eesmärgil. Samuti on märkimisväärsed paljud tema edasiarendused elektromagnetismi vallas 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Tesla patendid ja teoreetiline töö on aluseks nüüdisaegsetele vahelduvvoolu elektrienergia süsteemidele, mille hulka kuuluvad ka mitmefaasiline elektrijaotuse süsteem ja vahelduvvoolu elektrimootor.

Lisaks emakeelele, serbohorvaadi keelele valdas Tesla seitset keelt: inglise, itaalia, ladina, prantsuse, saksa, tšehhi ja ungari keelt.

1875 asus ta õppima Grazis keiserlikus ja kuninglikus tehnikakõrgkoolis, kuid lahkus sealt 1878 kooli lõpetamata. 1880 astus ta Karli ja Ferdinandi ülikooli Prahas, kus õppis ühe aasta. Seejärel kolis ta Budapesti, 1882 Pariisi ja 1884 USA-sse, kus asus tööle Thomas Alva Edisoni juures. 1891 sai ta USA kodakondsuse.

Aastal 1943 tunnistas Ameerika Ühendriikide Ülemkohus Nikola Tesla ametlikult raadio leiutajaks.

Kuigi Tesla sissetulekud olid väga suured, suri ta vaesuses. Ta ei olnud ärimees, tema ettevõtted lõppesid sageli pankrotiga. Tesla pillas raha, elades näiteks hotellides kõige kallimates tubades, kui tal raha oli ja isegi kui ei olnud. Ta oli andekas avalik esineja, ehkki talle avalik esinemine ei meeldinud, ja ta suutis paljusid ärimehi veenda oma ettevõtetesse investeerima, ehkki enamik neist raha tagasi ei teeninud.

Tema järgi on nime saanud ka elektriautosid tootev Tesla Motors.

## Tunnustus

* 1894 – valiti Serbia Kuningliku Akadeemia liikmeks
* 1896 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1896 – valiti Jugoslaavia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Galerii

* Telegramm Vladka Mačekalt Nikola Teslale
* Telegramm Nikola Teslalt Vlatku Mačekule
* Nikola Tesla passi esimene lehekülg, 1883

## Vaata ka

* Tesla trafo

## Viited

## Välislingid

* Ülevaade Tesla elust ja loomingust (inglise keeles, keskendub Teslale kui hullule teadlasele)
* Valuable plaque stolen from Tesla laboratory (inglise keeles)
* NikolaTesla.fr - More than 1,000 documents on Tesla
# Interpunktsioon

**Interpunktsioon** ehk **punktuatsioon** ehk **kirjavahemärgistus** ehk **vahemärgistus** on kirjavahemärkide kasutamine.

**Interpunktsiooniks** nimetatakse ka kirjavahemärkide süsteemi mingis kirjasüsteemis.

## Ajalugu

Vanim ürik, mis kasutab interpunktsiooni, on Meša steel, kus sõnade vahel on punktid ning mõttelõikude vahel horisontaaljooned.

Vanakreeka kirjades on sõnade vahel vertikaaljoon, üks, kaks või kolm punkti ülestikku.

Vanarooma raidkirjades on interpunktsioon sagedasem: punktidega eraldatakse sõnu, rea lõpus aga punkti ei ole.

7. sajandil tekivad teised süsteemid, mille ehitus on siiski samalaadne. Karolingide ajal kasutati eraldusmärgina punkti, peale selle oli aga juba kasutusel kriips (*virgula*). Sellise interpunktsiooni võtsid üles hilisema keskaja trükkalid ning kasutasid seda ilma üheselt mõistetavate reegliteta.
# Number

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arvu sümbolist; etteaste kohta vaata artiklit Number (etteaste); raamatukogunduse mõiste kohta vaata artiklit number (raamatukogundus)* |

---

**Numbrid** ehk **numbrimärgid** on mõisted (ja kirjamärgid), mille abil esitatakse arve arvusüsteemis. Näiteks arvu 36 märgitakse numbritega "3" ja "6".

Positsioonilises arvusüsteemis vastab igale mittenegatiivsele täisarvule, mis on väiksem kui arvusüsteemi alus, eraldi number.

## Näiteid

* Araabia numbrid: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9.
* Rooma numbrid: I, V, X, L, C, D, M.

## Viited
# З

|  |
| --- |
| З з |
| Kirillitsa |
| Tänapäevased tähed |
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ӷ | Ғ | Ґ | Ҕ | Д | Ђ |
| Е | Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж |
| Ӝ | Җ | З | Ҙ | Ӟ | З́ | Ӡ |
| Ԅ | Ѕ | Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І |
| Ї | Ӏ | Й | Ҋ | Ј | К | Ќ |
| Қ | Ҟ | Ҝ | Ҡ | Ӄ | Л | Љ |
| Ԉ | М | Ӎ | Н | Њ | Ҥ | Ң |
| Ӈ | Ԋ | О | Ӧ | Ө | П | Р |
| С | Ҫ | С́ | Ԍ | Т | Ԏ | Ћ |
| У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ | Ү | Ұ |
| Ф | Х | Ҳ | Ӿ | Һ | Ц | Ч |
| Ӵ | Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ |
| Ь | Э | Ю | Я |
| Arhailised tähed |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |

**З** (**з**) on kirillitsa täht. Vene tähestiku *з*-le vastab eesti kirjas z.

З märgib tavaliselt helilist alveolaarset frikatiivi.
# Allkiri

**Allkiri** on omakäeline nimekirjutus dokumendil, mis väljendab allakirjutanu nõusolekut dokumendi sisuga või selle teatavaksvõtmist.

Kirjaoskamatud kasutavad allkirja asemel kolme risti.

Lennart Meri allkiri
Tallinna Ringkonnakohtu õigusemõistja Virgo Saarmets on seisukohal, et allkirjal puudub legaaldefinitsioon.

Ta nendib, et pika aja jooksul on kujunenud praktika, mil inimesed ei kirjuta allkirja samamoodi nagu nad kirjutaksid oma nime käsitsi kirjutatud teksti sees, see tähendab, allkiri on sageli stiliseeritud ja seeläbi lihtsustunud või keerukamaks muutunud. Sellest tulenevalt on Virgo Saarmets jõudnud seisukohale, et allkirja õiguslik siduvus ei sõltu sellest, kas allkiri kujutab tähti, millest koosneb allkirja andja nimi, või mitte. Samas on ta veendumusel, et õiguslikult siduva allkirjana ei saa käsitada mis tahes omakäelist graafilist kujutist. Tuginedes "Eesti keele seletavale sõnaraamatule", mis defineerib allkirja kui *omakäeliselt kirjatähtedega kirjutatud nime teksti all*, leiab ta, et viimane rõhutab asjaolu, et allkirjana kasutatavas kujutises peab väljenduma allkirja andjat iseloomustav käekiri, kusjuures ta on seisukohal, et üksnes sirgetest joontest või tõmmetest koosnevas nelja risti kujutises isiku käekirja eripära ei avaldu.

## Vaata ka

* autogramm
* autograaf
* digiallkiri

## Viited

## Välislingid

* Kolme ristiga allkiri pangale ei kõlba delfi.ee, 12. aprill 2009
# Pitsat

Pitsat ja selle abil loodud pitser
**Pitsat** on pitseri löömiseks kasutatav vorm, millesse on peegelpildis uurendatud kujutis või kiri.

Pitsateid on kasutatud juba vanades Idamaades, samuti antiikses Kreekas ja Roomas. Antiikajal kasutati peamiselt kivisse lõigatud pitsateid, keskajal on rohkem levinud metallist, enamasti hõbedast graveeritud pitsatid. Tänapäeval kasutatakse nii metallist kui kummist pitsateid.

Pitsati kuju võib olla väga erinev. Üle ajastute võib kõige levinumaks pidada pitsatsõrmust, mille eelis on, et seda saab kogu aeg lihtsalt kaasas kanda. Suuremate kujutiste loomiseks kasutatud pitsateid on kantud ka nööri otsas kaelas. Kahepoolsete pitserite vajutamiseks kasutatakse tange. Lisaks tasapinnalistele pitsatitele on kasutatud ka rullipitsateid. Tänapäeva pitsatitel on tavaliselt kujutise vajutamiseks tagaküljele kinnitatud lihtne käepide.

Pitsatiga vajutatud pitsereid kasutatakse kas sulgemiseks või tõendamiseks.
# Suurtähtkiri

Majuskelkirjas teksti kasutamine koomiksis
Font Balloon on majuskelkiri, mille nimi vihjab koomiksi jutumullile
**Suurtähtkiri** ehk **majuskelkiri**, ka **kapitaalkiri** on kirjaviis, mis kasutab üksnes suurtähti (näide: MAJUSKELKIRI) ja väiketähti ei kasuta üldse.

Majuskelkirjadest kõneldakse ainult nende tähestike puhul, kus on olemas nii majusklid kui ka minusklid: ladina kiri, kirillitsa, kreeka ja armeenia tähestik. Ladina kirja ajaloolistest kirjastiilidest on suurtähtkirjad *capitalis monumentalis*, ruutkapitaal, rustika, rooma majuskelkursiiv ja untsiaal.

## Kasutamine

Isikut tõendavatel dokumentidel on andmed kirjas reeglina suurtähtedes.

Üksikute sõnade ja fraaside kirjutamine suurtähtkirjas muidu tavapärase kirja sees tähistab rõhutamist. Kirjalikus online-kiirsuhtluses (chatid ja internetifoorumid) tähistab suurtähtede kasutamine karjumist ja on sellega kokkuleppelise hea suhtlustava rikkumine.

Paljud lühendid, eriti asutuste, organisatsioonide jm nimede lühendid koosnevad suurtähtedest (BMW, SDE, UNESCO)

* Eesti ID-kaart suurtähtedes andmetega
* Eriti väikeses ekraanikirjas pole võimalik väiketähti loetavalt esitada

## Vaata ka

minuskelkiri

## Viited
# Kõrgtrükk

Näide mitmevärvilisest linoollõikest. Teostatud kahe erineva trükiplaadiga
**Kõrgtrükk** on trükitehnika, mille puhul paberile jätavad jälje värviga määritud trükiplaadi kõrgemad osad.

Teisaldatava tüübi leiutas Hiinas keraamilise trükikirja abil aastal 1040 pKr Põhja-Songi dünastia ajal leiutaja Bi Sheng (990–1051).

## Tehnika

Siledast plaadist uuristatakse välja need osad, mis paberil peavad paberikarva jääma. Olulisemad tehnikad on linool- ja puulõige (nimetus vastavalt trükiplaadi materjalile). Puuduseks loetakse peente ja täpsete joonte saamise keerukust.

## Vaata ka

* Graafika
* Sügavtrükk
* Lametrükk
* Puugravüür
* Puulõige

## Viited
# Tikkimine

Ristpistetikand
Lihtsamad tikkimispisted aidariidel: eelpiste, traagelpiste, järelpiste või tikkpiste, peitpiste, ristpiste või aedpiste, üleloomispiste ja sämppiste
**Tikkimine** on tekstiili või muu materjali kaunistamise viis nõela taha aetud niidi või lõngaga pisteid tehes, nii et niidist moodustub kujund või muster ehk **tikand**. Tikandeid leidub juba paljudes varajastes kultuurides tuhandeid aastaid tagasi. Tänapäevane tikkimine kasutab edasi traditsioonilisi tehnikaid ja käsitöövõtteid, millele on lisandunud ka õmblusmasinaga tehtav masintikand.

Tikandit kasutatakse tavaliselt aksessuaaride ja rõivaste kaunistamiseks, aga ka tekkidel, eesriietel ja muudel sisustustekstiilidel. Lisaks niidile võib tikandis kasutada muid materjale nagu pärlid, helmed, suled, litrid ja naastud, et luua tekstuuri ja mitmekesistada kujundust.

Tikandi eri liike:

* loetud lõngadega tikand
* vabatikand
* valgetikand
* must tikand
* nõelamaal
* pilutikand
* hardangertikand
* hedebotikand
* rišeljöötikand
* bargellotikand
* varjutikand
* kuldtikand
* pärltikand
* sulgtikand
* *sashiko*
* *zardozi*

## Viited
# Bodhidharma

**Bodhidharma** (sanskriti keeles ’virgumisseadmus’; hiina keeles 菩提達摩 *puti damo* ehk *damo*; jaapani keeles *bodaidaruma* ehk *daruma*) oli poollegendaarne India päritolu budismi misjonär Hiinas (6. saj esimene pool).

Bodhidharmat peetakse *chan’*i õpetuse toojaks Hiinasse, *chan’*i koolkonna rajajaks ja selle esimeseks patriarhiks Hiinas ning 28. patriarhiks alates Šākjamunist.

Teated tema päritolust, elukäigust ja eluaastatest on vastuolulised. Mõne allika põhjal oli ta pärit Lõuna-Indiast ja saabus Hiinasse meritsi lõunast, teiste järgi tuli aga Pärsiast läbi Sise-Aasia. Bodhidharma eluaastateks on pakutud umbes 440–528 või umbes 470–543. 520. aasta paiku olevat ta kohtunud Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga, kuid rännanud siis edasi põhja poole ja peatunud Shaolini kloostris, kus veetnud 9 aastat koopas sügavas keskenduses.

Bodhidharma olevat toonud Hiinasse *chan’*i koolkonna kõige tähtsama pühakirja *Laṅkāvatāra-sūtra*. Legendi järgi pannud Bodhidharma aluse Shaolini võitluskunstide traditsioonile ja toonud Hiinasse ka tee joomise kombe, kuigi on võimalik, et mõlemat viljeldi Hiinas juba varem.

Bodhidharma portree on populaarne motiiv Kaug-Ida budistlikus kunstis, eriti tuši- ja akvarellimaalidel, kus teda kujutatakse habemiku ja pungissilmse võõramaise mungana.

## Legendid

Pärimuse järgi olevat Bodhidharma olnud liikumatu ilmega mees, lisaks tihe habe ja läbitungiv pilk. Kord olevat ta mediteerimise ajal suigatanud. See vihastas Bodhidharmat nii, et ta lõikas ära oma silmalaud ja viskas need minema. Need kukkusid maha ja neist kasvasid esimesed teepõõsad. Zeni kohta öeldakse, et sel on tee maitse.

Kohtumisel Lõuna-Hiina Liangi dünastia keisri Wu Diga olevat too küsinud Bodhidharmalt: "Oleme ehitanud templeid, kirjutanud ümber pühakirju, õpetanud munki ja nunni. Auväärne, kas meie tegudes on midagi head (pälvimusi)?" – "Ei midagi head (pole mingeid pälvimusi)." Keiser võpatas ja küsis: "Mis siis on püha tõde, kõige tähtsam põhimõte budismis?" – "See põhimõte on kõikjal, igal pool, lõputult. Pole midagi püha, pole midagi erilist." – "Kes siis teie olete, kes te minu ees seisate?" – "Ma ei tea, teie majesteet."

## Kirjandust

* Red Pine, ed. (1989), The Zen Teaching of Bodhidharma: A Bilingual Edition, New York: North Point Press, ISBN 0-86547-399-4.
* Eihei Dogen, Genjo koan: Vikerkaar 1 2013. Tõlkinud Alari Allik
* Kosho Uchiyama, Opening the hand of thought, approach to zen (esmatrükk 1993)

## Viited

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
# Punaarmee (Hiina)

Hiina Tööliste ja Talupoegade Punaarmee| Asutatud |
1927 |
| Tegevuse lõpetanud |
1945 |
| Peakorter |
Peking, Hiina |
| Emaorganisatsioon |
Hiina Kommunistlik Partei |

**Punaarmee,** Hiina kommunistide relvajõudude nimi nende loomisest 1927. aastal kuni Hiina rahvavabastussõja (ka Teine Hiina-Jaapani sõda) lõpuni 1945. aastal. Punaarmee koosnes kahest suuremast väekoondisest – 8. ja 4. armeest (vastavalt 8. ja 4. kolonn) – ning kasutas peamiselt sissitaktikat. 1945. aastal nimetati Punaarmee Hiina rahvavabastusarmeeks.
# Suvepalee

| Pekingi suveloss ja keisriaed |
| --- |
|  **UNESCO maailmapärand** |
|  |
| Asukoht |  Hiina |
| Tüüp |
kultuurimälestis |
| Kriteeriumid |
I, II, III |
| Viited |
880 |
| Piirkond\* |
Aasia-Okeaania |
| Koordinaadid | 39° 54′ 38″ N, 116° 8′ 28″ E |
| Nimekirja arvatud |
1998 (22. istung) |
|
\* Regioon on UNESCO määratletud |

**Suvepalee** (lihtsustatud hiina: 颐和园; traditsiooniline hiina: 頤和園; pinyin: *Yíhéyuán*) või **Suveloss** on loss Pekingis Hiinas.

Tervet müriaadi sildu, pagoode, aedu, järvi ja ojasid sisaldavat, 294 hektaril laiuvat keiserlikku residentsi hakati rajama Jini dünastia ajajärgul (1115–1234) ja seda nimetati Selgete Vete aiaks. See on Hiina keiserlikest aedadest suurim. Kaua salajas hoitud rajatis avati külastajatele 1924. aastal. Seda loetakse hiina aiakunsti üheks tippsaavutuseks. See on üks Pekingi suuremaid turismiatraktsioone. 1998. aastast kuulub suveloss UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu

18. sajandi lõpus hakkas palee võtma oma praegust kuju, kuid Teises oopiumisõjas (1860) Briti ja Prantsuse sõdurid hävitasid selle. Keisri ema Cixi ehitas Hiina mereväelt võetud raha eest residentsi üles ja nimetas ümber Suvepaleeks, bokserite ülestõusu ajal (1900) rüüstasid selle taas võõrväed.

Tänapäeval, täielikult restaureerituna, pakub see Pekingi kesklinnas imelist pelgupaika, kus võib imetleda poekesi, kohvikuid, paate, maagilisi vaateid ja idüllilist mägist maastikku. Enamikku paviljone ühendab omavahel 700 m pikkune ja maalidega kaunistatud katusega jalutustee.

## Vana Suvepalee

Lähedal asub suuresti varemeiks muutunud vana keisripalee, mis oli oma järglasest väga erinev. See polnud kujundatud Hiina klassikalises stiilis, vaid baroki põhimõtete järgi jesuiitlike arhitektide poolt Giuseppe Castiglione juhtimisel. Palee rajati 18. sajandil keiser Qianlongi valitsemisajal, kelle eesmärgiks oli üle trumbata tolleaegsed Prantsuse ja Itaalia lossikompleksid.
# Uus Taiwani dollar

**Uus Taiwani dollar** on Hiina Vabariigi kontrollitaval maa-alal (Taiwani piirkonnas) alates 1949. aastast käibelolev rahaühik.

Enne seda käibis aastatel 1946–1949 vana Taiwani dollar. Vana ja uue dollari vahetuskurss oli 40 000 ühele.

Uut Taiwani dollarit andis alguses välja Taiwani pank, alates 2000. aastast teeb seda Hiina Vabariigi (Taiwani) Keskpank.

Selle valuutakood on TWD (ISO 4217 järgi) ja rahvusvaheline lühend NT$.

2014. aasta jaanuaris oli uue Taiwani dollari inflatsioon 2,34%.

Uus Taiwani dollar jaguneb ka kümnendik- ja sajandikühikuteks, aga neid kasutatakse väga harva, sest peaaegu kõik hinnad on täisdollarites. Käibivad mündid väärtusega 1, 5, 10, 50 dollarit (vähemas kasutuses ka 1/2 ja 20 dollarit) ning paberrahad väärtusega 100, 500, 1000 dollarit (vähemas kasutuses ka 200 ja 2000 dollarit).
# Nure-onna

Nure-onna. Sawaki Suushi, 1737.
Nure-onna. Gazu Hyakki Yakō, 1776.**Nure-onna** (濡女; "märg naine") on Jaapani yōkai, millel on naise pea ja mao keha. Legendide järgi söövad nad inimesi, kuid neil pole ühtset välimust ega isiksust.

Nure-onna kummitab meredes ja jõgedes. Tema nimi pärineb tema pidevalt märgadest juustest ja teda peetakse mõnikord meremao tüübiks. Edo perioodi illustratsioonid kujutavad teda maokujulise naisena, kuigi selliseid kujutisi klassikalises kirjanduses ei leidu.

## Folkloor

Shimane prefektuuri Iwami piirkonnas on "Nure-onna" saladuslik veeolend, keda kasutab ushi-oni. Ta ilmub mererannas, ulatab kellelegi beebi, keda ta süles hoiab ja naaseb seejärel merre. Seejärel ilmub ushi-oni. Inimene, kellele laps anti, püüab lapse maha visata ja põgeneda, kuid selleks ajaks on laps juba muutunud raskeks kiviks, millest on võimatu vabaneda. Legendi järgi tapab ja sööb ushi-oni selle inimese ära. Seetõttu öeldakse, et kui keegi palub sul last hoida, tuleks enne kindad kätte panna ja põgenedes tuleks kõik, nii laps kui ka kindad, ära visata.

## Mütoloogia

Nure-onna kavatsused on teadmata. Mõnes loos on ta tugev koletis, kes saab oma sabaga puid purustada ja inimesi süüa. Koletis kannab kaasas väikest lapse sarnast pampu, millega ta meelitab ligi oma ohvreid. Kui kaastundlik inimene pakub, et võib last tema eest hoida, lubab nure-onna tal seda teha. Peagi selgub aga, et see polegi laps. Kui inimene püüab kompsu ära visata, muutub see järsku raskeks ja põgenemine muutub võimatuks. Seejärel imeb nure-onna oma pika maokeelega ohvri kehast kogu vere.

Teistes lugudes otsib nure-onna lihtsalt üksindust, peseb juukseid ja reageerib vägivaldselt neile, kes teda segavad. Rokurokubi on nure-onna lähedane sugulane.

## Viited
# Ushi-oni

Ushi-oni. Brigham Young ülikool, u 1700.
Ushi-oni. Sawaki Suushi, 1737.
**Ushi-oni** (牛鬼; "härja deemon") on Lääne-Jaapani yōkai, kellel on härja pea ja ämbliku või krabi keha. Ta elab vee lähedal ja on seotud elavate ja vaimude vahelise maailmaga.

Jaapani folklooris on mitu ushi-oni vormi, kõige levinum on härjapeaga koletis. Ushi-onid ilmuvad tavaliselt randadesse ja ründavad inimesi.

## Kirjeldus

Ushi-onid on julma ja metsiku loomuga olendid, kelle välimus varieerub olenevalt piirkonnast, kust legend pärineb. Tavaliselt kujutatakse neid härjapeaga koletisena, kellel on ülespoole kaarduvad sarved, teravad kihvad ja peenike keel. Nad on võimelised sülitama mürki ning naudivad inimeste tapmist ja söömist. Nende keha on enamasti kujutatud ämblikulaadsena – kuus jalga, mille otsas on pikad teravad küünised.

Ushi-onisid leidub väidetavalt randades, mägedes, metsades, jõgedes, soodes ja järvedes. Neid kohtab sageli ojades, eriti Kansai piirkonnas ja Shikoku saarel, kus nende nimi on säilinud mitmetes kohanimedes, näiteks *Ushi-oni fuchi* ("Ushi-oni oja") või *Ushi-oni taki* ("Ushi-oni juga").

## Folkloor

Ushi-oniga kohtumine toob inimestele haigust, ebaõnne või isegi surma ning mõnikord võib ta needa ka terveid maid. Mõnedes legendides tegutseb ushi-oni koos nure-onnaga, kes kasutab inimeste meelitamiseks vastsündinud last. Hoolimata oma hirmuäratavast välimusest austatakse teda mõnes Jaapani piirkonnas rahuliku vaimu ja kaitsesümbolina. Seega on ushi-onis ühendatud hävitava elemendi omadused ja looduse püha jõud.

## Viited
# Ḩadīth

Ḩadīth (araabia keeles حديث‎ 'jutustus') on pärimus islami prohveti Muhamedi ütlustest ja tegudest, mida Muhamedi järglased suuliselt edasi andsid ning mitu põlvkonda pärast prohveti surma kokku kogusid ja kirja panid. Iga *hadith*'i puhul on leitud ja välja toodud inimesed, kes seda lugu kuulsid ja edasi andsid. Nende allikate järgi määratakse narratiivi usaldusväärsus.

Suuliselt edasi antud ja *hadith*'idena kirjapandud islami püha pärimus prohvet Muhammadi tegudest ja ütlustest moodustab islami sunna ehk tava.

Joseph Schacht kirjeldab *hadith*'i kui sunna dokumentatsiooni.

## Viited
# Balhae

|  |
| --- |
| **Balhae 발해 (渤海)**

---

698–926 |
| Balhae (lilla), aastal 830 |
| Valitsusvorm |
Monarhia |
| Pealinn |
Dongmo mägi (698-742) Junggyeong (742-756) Sanggyeong (756-785) Donggyeong (785-793) Sanggyeong (793-926) |
| Religioon |
Budism Konfutsianism Taoism Šamanism |
| Riigikeeled |
Goguryeo keel |
|

| Eelnev | Järgnev |
| --- | --- |
| Goguryeo |  Goryeo Liao dünastia Hilisem Balhae |

 |

**Balhae** oli mitmerahvuseline kuningriik, mis rajati Korea poolsaare ja Mandžuuria aladele pärast Goguryeo kokkukukkumist. Balhae eksisteeris koos Ühinenud Sillaga Põhja-Lõuna riikide ajajärgul.

Goguryeo pealinn ning lõunapoolsed alad langesid Ühinenud Silla kätte aastal 668. Pärast 698. aastal Tianmenlingi lahinguga Tangi dünastia kukutamist asutas Balhae Go Jini riigi, mis nimetati hiljem ümber Balhaeks. Jini riik oli Goguryeo järeltulija.

Balhae kontrolli all olid Mandžuuria lõunaosad, st tänapäeva Kirde-Hiina ja Venemaale kuuluv Primorje krai; Balhae alla jäi ka Korea poolsaare põhjaosa. Aastal 926 vallutasid Balhae khitanid; suurem osa põhjapoolsetest aladest liideti Liao dünastiaga, lõunaosad läksid Goryeo kontrolli alla.
# Teaduslik skeptitsism

**Teaduslik skeptitsism** (inglise *scientific skepticism*, *rational skepticism*, *skeptical inquiry*) on mõttesuund, mis seab kahtluse alla väited, millel puudub empiiriline tõendusmaterjal ja mida ei saa või ei osata kontrollimiseks korrata. Teadusliku skeptitsismi meetod on nagu teaduselgi teaduslik meetod.

Mitmed teadlased ja filosoofid (nt Robert K. Merton) väidavad, et kõiki ideid peab kontrollima ja need ideid peab olema võimalik allutatama tugevale ja põhjalikule analüüsimisele.

Teadusliku skeptitsismi tuntumate esindajate seas on Bertrand Russell, Carl Sagan ja James Randi.

## Vaata ka

* MTÜ Eesti Skeptik

## Kirjandust

* Sagan, Carl. Deemonitest vaevatud maailm: teadus kui küünal pimeduses. Tallinn, Valgus. Inglise keelest tõlkinud Mart Kangur
* Hannu Lauerma “Usk, lootus ja ohtlik bluff. Julgustamisest vaimse terrorini” Tõlkinud Ene Kaabers. Kirjastus K&K, 2009. 277 lk.

## Välislingid

* The Sceptic's Dictionary
* The Committee for Skeptical Inquiry
* Quackwatch
# Alaviidid

Alaviidid Lähis-Idas
**Alaviidid** (araabia keeles علوية‎ Alawiyyah/Alawīyah) on muslimite usurühm keskse asualaga Süürias Ţarţūsi ja Latakia provintsis.

Alaviite loetakse vahel šiiitide hulka kuuluvaiks, kõik muslimid ei tunnista neid aga islamiusulisteks.

Alaviite on Süüria sunniitliku enamusega elanikkonnas umbes 20%, kuid neil on suur poliitiline võim. Alaviitide sekka kuulusid ka Süüriat aastatel 1971–2024 valitsenud al-Assadi perekonda kuuluvad presidendid. Riigi sõjaväe ja luurejuhtide seas on samuti märkimisväärsel hulgal alaviite.

Alaviitide koguarvu on hinnatud kolmele miljonile, neist vähem kui pooled elavad Süürias. Lisaks Süüriale paiknevad alaviitide arvukamad kogukonnad Türgis ning Liibanonis.

Aastatel 1923–1936 oli olemas Alaviidi Riik pealinnaga Latakias.

## Viited