Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hanshin Tigers

Koshien Stadium 2008. aastal
**Hanshin Tigers** on Jaapani pesapalliklubi, mis mängib Jaapani profiliigas Nippon Professional Baseball (NPB). Oma kodumänge peab klubi Nishinomiyais Koshien Stadiumis.

Klubi on asutatud 10. detsembril 1935.

Tigers on võitnud Japan Seriesi ühel korral, 1985. aastal.

Klubi omanik on raudtee-ettevõte Hanshin Electric Railway.

## Saavutused

* Japan Seriesi võit (1):
	+ 1985
* Central League'i võidud (6):
	+ 1962, 1964, 1985, 2003, 2005, 2014

## Välislingid

* Hanshin Tiges.com
# Mongoli keel

| Mongoli keel (монгол хэл) |
| --- |
| Kõneldakse |
Mongoolias, Hiinas (Sise-Mongoolias) |
| Kokku kõnelejaid |
5,2 miljonit (2005) |
| Keelesugulus |
Altai keelkond  Mongoli keeled   **Mongoli keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Mongoolia  Hiina (Sise-Mongoolia)  |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
mn |
| ISO 639-2 |
mon |
| ISO 639-3 |
mon |
|  |

**Mongoli keel** on mongoli keelerühma idarühma kuuluv keel. Mongoli keelt kõnelevad umbes 5 miljonit inimest, kellest 2 miljonit elavad Mongoolias ja 3 miljonit Põhja-Hiinas. Mongoli keelt kõneldakse vähemal määral ka Kõrgõzstanis ning Burjaatia Vabariigis Venemaal. Mongoli keel on Mongoolia riigikeel ning Hiina RV Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna ametlik keel. Mongoli keele lähim sugulaskeel on burjaadi keel, mis on kõnelejate arvult teine keel Siberis.

## Kirjaviis

Sise-Mongoolias on kasutusel traditsiooniline mongoli vertikaalne kirjaviis, mis võeti üle uiguuridelt aastal 1208. Mongoli keele eripära on pikkade ehk topeltvokaalide rohkus sõnades ja paljudes kohanimedes, mis on maailma keeltes suhteliselt haruldane nähtus.

Mongoolias võeti 1931. aastal kasutusele ladina ja 1937. aastal kirillitsa tähestik. 1990. aastate algul üritati ajaloolist kirjaviisi taastada, kuid sellest loobuti peagi. 18. märtsil 2020 võttis Mongoolia parlament vastu otsuse, et aastast 2025 kirjutatakse kõik ametlikud paberid nii kirillitsas, kui ka Mongoolia ajaloolises kirjaviisis. Edaspidi vaid vanas kirjaviisis.

### Kirillitsa tähestik

Esimeses ja teises reas mongoli keele suur- ja väiketähed. Kolmandas reas on märgitud eesti transkriptsioon. Neljandas, hallis reas UNGEGNi latinisatsioonisüsteemide töörühma latinisatsioon.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А | Б | В | Г | Д | Е | Ё | Ж | З | И | Й | К | Л | М | Н | О | Ө | П | Р | С | Т | У | Ү | Ф | Х | Ц | Ч | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ь | Э | Ю | Я |
| а | б | в | г | д | е | ё | ж | з | и | й | к | л | м | н | о | ө | п | р | с | т | у | ү | ф | х | ц | ч | ш | щ | ъ | ы | ь | э | ю | я |
| a | b | v | g | d | je (jö) | jo | dž | dz | i | j | k | l | m | n | o | ö | p | r | s | t | u | ü | f | h (hh) | ts | tš | š | štš |   | õ |   | e | ju (jü) | ja |
| a | b | v | g | d | yö | yo | j | dz | i | y | k | l | m | n | o | ö | p | r | s | t | u | ü | f | h | ts | ch | sh | shch | ' | ï | ĭ | e | yu (yü) | ya |

## Viited

## Kirjandus

* Eesti entsüklopeedia, 6. kd, lk 387. Tallinn, Valgus, 1992.

## Välislingid

* Vikipeedia mongoli keeles
* Mongoli nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
* Hiina mongoli nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Eesti Braille kiri

**Eesti Braille kiri** (ka *Eesti Braille*) on Eesti oludele kohandatud Braille ehk punktkiri.

Eesti Braille baseerub rahvusvahelisel (s.t Prantsuse Braille) punktkirjasüsteemil.

Punktuatsioon on peaaegu identne Soome Braille kirjaga.

## Eesti Braille õpetamine

Eestis õpetatakse pimedatele Braille kirja aastast 1883, kui asutati Tallinna pimedate kool. Tänapäeval õpetatakse Braille kirja Tartu Emajõe Koolis.

## Välislingid

*
# Braille printer

Braille printer näitab lõpetatud lehti
**Braille printer** on arvuti eriseade, mis võimaldab Braille kirja väljastada paberile. Eripäraks on reljeefse graafika võimaldamine.

Prindikiirus on sõltuvalt mudelist 40–90 märki sekundis või 150 või 300 lehte tunnis. Mudelid võimaldavad printida / ära tunda nii kuue- kui ka kaheksapunktilist Braille kirja.

## Vaata ka

* Braille kiri
* Braille kirjutusmasin
* Braille klaviatuur
* Braille kuvar

## Kirjandus

* Kaido Kikkas, 1998, Infotehnoloogiasõnastik eripedagoogidele.

## Välislingid

* Blindenbrief Brailledrucker
* INCOBS Informationspool Computerhilfsmittel für Blinde und Sehbehinderte
* The Worlds Leading Manufacturer of Braille Embossers!
# Jigorō Kanō

| Jigorō Kanō |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
10. detsember 1860 |
| Surmaaeg |
4. mai 1938 (77-aastaselt) |
| Amet |
kasvatusteadlane |
| [muuda Wikidatas] |

Dr. **Jigorō Kanō** (jaapani keeles 嘉納 治五郎 *Kanō Jigorō*; 28. oktoober 1860 Mikage – 4. mai 1938) on jūdo rajaja.

Dr. Jigorō Kanō sündis 28. oktoobril 1860 Jaapani mereäärses linnas Mikages. 1871. aastal lõpetas ta Tokios keskkooli. 17-aastaselt astus ta Kaisei Lütseumi, mis hiljem nimetati ümber Tokio Keiserlikuks Ülikooliks. Ta sooritas eksamid sotsioloogia teaduskonda, kust siirdus pedagoogika teaduskonda. Aasta hiljem kaitses ta filosoofias doktoriväitekirja. Ta lõpetas ülikooli 1881. aastal.

16-aastaselt hakkas J. Kanō tegelema jūjutsuga. Tema esimeseks jūjutsu õpetajaks oli sensei Teinosuke Yagi, kes õpetas talle jūjutsu põhiprintsiipe. Hiljem õppis ta Tenji-Shinyo ryu koolis selliste jūjutsu meistrite käe all nagu sensei Hachinosuke Fukuda ja Masatomo Iso. 1881. aastal siirdus Kanō õppima Kito ryu kooli Tsunetoshi Iikobo juurde.

1882. aastal, pärast Kanō nimetamist instruktoriks ja inspektoriks privilegeeritud Gakusjuini Lütseumis, alustas ta omandatud jūjutsu tehnika ümbertöötamist, analüüsides vanu käsikirju ja süstematiseerides arvukate koolkondade tehnikaid. Ta pidas võimalikuks, et saab ühendada eri koolkondade parimad tehnikad ühtseks süsteemiks ning luua kehalise kasvatuse programmi, mis haarab nii vaimseid kui ka kehalisi oskusi.

1887. aastal tegi ta esimesed märkmed jūdō tehnika alal. Kuid alles 62 aasta vanuselt pidas ta võimalikuks üldistada talletatud kogemused ja kirjutada raamat jūdōst.

Kanōst sai Keiserliku Majandusministeeriumi ja Riigi Õpetusministeeriumi esindaja ning 1932. aastal valiti J. Kanō Jaapani kehakultuuriministriks.

1935. aastal sai Kanō Asahi preemia silmapaistva töö ja organiseerimise eest Jaapani spordis.

1938. aastal osales Kanō Kairos Olümpiakomitee kongressil, kus arutati lähenevate olümpiamängude ettevalmistust. 1909. aastal valiti Kanō Jaapani Olümpiakomitee liikmeks. See, et järgmised olümpiamängud pidid toimuma Jaapanis, oli suurel määral professor Kanō teene. Ühtlasi oli Kanō ka esimene Aasiast pärit ROK-i liige.

Pöördudes tagasi Kairost professor Jigorō Kanō suri 4. mail 1938.
# Keelkond

**Keelkond** (varem *keelepere*) on keeleteaduses kõigi tõestatult suguluses olevate keelte hulk.

Ühte keelkonda kuuluvate keelte omavahelist keelesugulust on võrdlev-ajaloolises keeleteaduses tavaliselt kirjeldatud keelepuu abil.

Keelkonnast suuremaid taksonoomilisi üksusi on keeleteaduses nimetatud terminitega **hõimkond** või **keeleselts**. Selliste üksuste hulka kuulub näiteks hüpoteetiline Uurali-Altai keeleselts, mis hõlmab nii Uurali keeli kui ka Altai keeli.

## Vaata ka

* Maailma keelkonnad
* Keeleliit

## Viited
# Kreoolkeel

**Kreoolkeeleks** nimetatakse kahe või enama keele pideval kokkupuutel ja segunemisel tekkinud keelt, mille vastavas keskkonnas sündinud lapsed omandavad esimese keelena. Kreooli grammatika on palju püsivam ja keerulisem kui pidžini grammatika, meenutades tavalise keele grammatikat. Kreoolkeele eelastmeks on pidžinkeel, mis on samuti kahest või enamast keelest pärit sõnavara ja konstruktsioone sisaldav segakeel, kuid seda ei omandata emakeelena, vaid kasutatakse piiratud eesmärgil, näiteks kauplemisel. Paljud pidžinkeeled ei arene välja kreooliks, kuna surevad välja.

Terminit "kreool" (hispaania keelest criollo, portugali keelest crioulo) hakkasid kasutama hispaania ja portugali kolonistid Ameerikas sündinud Hispaania, Portugali ja Aafrika päritolu inimeste kohta.

Terves maailmas räägib kreoolkeelt veel 15 miljonit inimest. Enamik kreoolkeeli pärinevad koloniaalajastust. Seetõttu põhinevad kreoolkeeled sageli Euroopa keeltel. Kreoolkeeltel on ka oma fonoloogia. Iga kreoolkeel on rahvusliku identiteedi oluline osa. Selle tulemusena on kirjutatud palju kreoolkeelset kirjandust. Keele arengut on võimalik õppida kreoolkeelte abil. Eriala, mis uurib kreoolkeeli, nimetatakse kreolistikaks või kreoloogiaks.

Näide Martinique'i kreoolkeelest: *'Zafé kabrit pa zafé mouton'* (Kitse tegevused ei ole samad, mis lamba omad; vanasõna/tõlgendus: igal ühel omad tegemised.)

## Viited
# Türgi keel

| türgi keel (Türkçe) |
| --- |
| Hääldus | [ˈt̪yɾkˌtʃe] |
| Kõneldakse |
Türgis, Küprosel, Iraagis, Kreekas, Põhja-Makedoonias, Albaanias, Saksamaal ja mujal |
| Kokku kõnelejaid |
80 miljonit |
| Keelesugulus |
altai keeled  turgi keeled   oguusi keeled    **türgi keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Türgi  Põhja-Küpros  Küpros  Kosovo (piirkondlik)  Põhja-Makedoonia (piirkondlik)  Rumeenia (tunnustatud)  Iraak (Kirkūkis ja Tall 'Afaris) |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
tr |
| ISO 639-2 |
tur |
| ██ Ametlik keel ██ Enam kui 1 000 000 kõnelejat ██ 500 000–1 000 000 kõnelejat ██ 100 000–500 000 kõnelejat ██ 25 000–100 000 kõnelejat |

**Türgi keel** (*Türkçe*) on turgi keelte oguusi rühma kuuluv keel, Türgi ametlik keel.

Türgi keelt kõnelevad türklased, kes elavad põhiliselt Anatoolias, Musta mere ja Vahemere (türgi keeles "Valge mere") vahelisel poolsaarel. Türgis räägitakse ka teisi keeli, sealhulgas araabia ja kurdi keelt.

Kõnelejate arv on umbes 80 miljonit. Lisaks ladina tähestiku tähtedele on kasutusel mõned modifitseeritud tähed.

Türgi keele lähemad sugulaskeeled on türkmeeni ja aserbaidžaani keel.

Sarnaselt teiste turgi keeltega iseloomustab türgi keelt vokaalharmoonia, aglutinatsioon ning rikkalik sufiksite kasutamine. Näiteks mitmust väljendaval sufiksil on kaks kuju *-lar* või *-ler* vastavalt sõna tüves olevatele ees- või tagavokaalidele.

Türgi keel kasutab ladina kirja. Kirjaviis on fonoloogiline: ühele foneemile vastab üks grafeem. See kirjaviis võeti kasutusele tänapäevase Türgi esimese riigipea Mustafa Kemal Atatürki ajal 1928. aastal, varem kasutati araabia kirja. Araabia kiri sobis hästi osmanitürgi keele kirjutamiseks, mille sõnavara kasutas palju araabia ja pärsia laensõnu, kuid türgi sõnade jaoks mitte – erinevalt türgi keelest on araabia keeles palju konsonante, kuid vähe vokaale. Atatürk oli keeleteadlastelt küsinud, kui palju võtaks aega keele üleviimine uuele tähestikule, mispeale talle vastati, et umbes viis aastat, mispeale Atatürk ütles: "Me teeme selle ära kolme-viie kuuga."

Atatürk rajas ka Türgi keele instituudi, mille ülesandeks oli keele türgipärasemaks muutmine.

Keelekood on standardi ISO 639 järgi tr või tur.

Türgi keeles puudub grammatiline sugu.

## Viited

## Välislingid

* Türgi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Suurriik

**Suurriik** on territooriumilt ja rahvaarvult suur ning rahvusvaheliselt mõjukas riik, kes mängib olulist rolli kehtivas maailmakorras. Tänapäeval peetakse suurriikideks näiteks Hiinat, Ühendkuningriiki, Venemaad. Ameerika Ühendriike võib vastavalt tõlgendusele pidada tänapäeval juhtriigiks või suurriigiks.

## Vaata ka

* Impeerium
* Superriik
* Väikeriik

## Viited
# Arvutimäng

**Arvutimäng** on mäng, mida mängitakse arvuti poolt simuleeritud mänguuniversumis, kus mängija ülesanne on täita mingeid eesmärke.

## Arvutimängude tüübid

* First-person shooter ehk tulistamismäng
* Platvormimäng
* Rollimäng
* Strateegiamäng
* Arkaadmäng
* Simulatsioon
* Seiklusmäng
* Seiklusmärulimäng
* Mõistatus ehk pusle
* Interaktiivne fiktsioon

## Vaata ka

* Arvutimängude loend
* Üleeuroopaline mänguteabesüsteem PEGI
* Hülgvara
* Lõpukoll
* MMORTS
* Mängu mootor
* Videomäng
* Computer Entertainment Rating Organization
* Mängujämm
* APT Game Generator
* Raul Kübarsepp
# Maagaas

Maagaasi jaotamine
Maailma suurimate gaasivarudega riigid 2011. aastal
**Maagaas** on orgaanilise aine lagunemise tagajärjel tekkinud gaasiliste süsivesinike segu, mis asub maakoore tühikuis ja poorseis kihtides. Suurema osa maagaasist moodustab metaan.

Tekkimise järgi liigitatakse maagaas biokeemiliseks, vulkaaniliseks, metamorfoosseks, atmosfääriliseks, keemiliseks, radioaktiivseks ja termotuumseks. Maagaas on harilikult tekkinud orgaaniliste ainete biokeemilisel lagunemisel ja sellele järgnenud muundumisel geokeemiliste tegurite mõjul.

Maagaasi leidub peamiselt kas koos naftaga naftamaardlates (naftagaas) või gaasikondensaadiga (gaasikondensaadigaasid) või eraldi gaasimaardlates (kuiv põlev gaas). Vähemal määral ka söemaardlates kaevandusgaasina. Maagaasi tekib ka märgalade, prügimägede jms hapnikuvaestes tingimustes orgaanilise aine mittetäielikul lagunemisel. Kuivade põlevate maagaaside põhikomponent on metaan, nafta ja gaasikondensaadigaasid sisaldavad märgatavas koguses ka kõrgemaid süsivesinikke.

Maagaas kuulub fossiilkütuste hulka. Suurim majanduslik tähtsus on põlevatel maagaasidel. Maagaasi kasutatakse elektri- ja soojusenergia tootmiseks, kütusena mootorsõidukites, pliitides ja lokaalsetes kütteseadmetes; samuti keemiatööstuses mitmesuguste toodete (väetised, kangad, klaas, teras, plastid, värvid jne) valmistamisel. Maagaas on puhas ja küllaltki keskkonnasõbralik energiaallikas, sest tema gaasiline olek tagab kütuse täieliku põlemise ilma kahjulike põlemisjääkideta. Maagaasi torutransport säästab loodust – väheneb auto- ja raudteetranspordi koormus ning heitgaaside ja müra hulk.

Maagaasi kasutavad Eesti tarbijad peamiselt soojusenergia saamiseks, elektri tootmiseks, tootmisettevõtetes mitmesugusteks tehnoloogilisteks vajadusteks ja kodumajapidamises. Eestisse tuleb maagaas läbi torustike Leedust Klaipėda terminalist ja Venemaalt.

Maagaasi eripõlemissoojus on olenevalt koostisest 32,5–54,5 MJ/m³.

Maagaasi ülemaailmne varu on umbes 15×1013 m³.

Maagaasi tööstuslik puhastamine
Suured maagaasi leiukohad asuvad Venemaa territooriumil. Neist suurim on Urengoi gaasimaardla, mis asub Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas. Seal leidub umbes 1013 m³ maagaasi. Maardla kuulub Vene nafta- ja maagaasitööstuse gaasikontsernile Gazprom.

Lisaks Venemaale kuuluvad peamiste maagaasi tootjate hulka Ameerika Ühendriigid, Kanada, Suurbritannia, Alžeeria, Holland, Norra, Indoneesia, Iraan ja Usbekistan.

Eestis on maagaasi kätte saadud Keri, Prangli, Aksi, Kihnu, Rammu ja Koipsi saartelt ning Ihasalu lahest. Gaas on tekkinud viimasest jäävaheajast pärinevate taimejäänuste ja turba lagunemisest ning on suletud savikas moreenis asuvatesse väikestesse läätsedesse. Kihnu puhul aga arvatakse paiknemist aluspõhjaliste Devoni savikihtide vahel. Küll on aga Eestis leiduva gaasi hulk väike ja koostis ebaühtlane ning selle kasutamine ei ole majanduslikult otstarbekas.

## Vaata ka

* gaasitööstus
* kaevandusgaas
* kildagaas
* Štokmani gaasimaardla

## Viited

## Välislingid

* Siiri Velling ja Taavi Vaasma: Energiaallikas maagaas Tartu Ülikool, 2013
# Für Elise

"Für Elise" Ludwig Nohli poolt 1867. aastal välja antud raamatu esimeses väljaandes
Kestus: 2 minutit ja 57 sekundit.2:57"Für Elise" helisalvestis 2006. aastast
**"Für Elise"** ('Elisele'; WoO 59, Bia 515) on la-minooris kirjutatud Ludwig van Beethoveni bagatell. See valmis 1810. aastal, kuid avaldati alles 40 aastat pärast helilooja surma (ilmus 1867. aastal muusikateadlase Ludwig Nohli raamatus "Neue Briefe Beethovens").

Küsimusele, kes oli see Elise, kellele Beethoven pühendas oma klaveripala, pole muusikateadlased kindlat vastust tänini leidnud.

## Kajastus filmis

Filmimuusika loojad on bagatelli "Für Elise" kasutanud rohkem kui paarikümnes mängufilmis, sealhulgas filmides:

* "Rosemary laps" (režissöör Roman Polański, 1967)
* "Surm Veneetsias" (Luchino Visconti, 1971)
* "Un genio, due compari, un pollo" (Ennio Morricone, 1975)
* "Licence to Kill" (John Glen, 1989)
* "Immortal Beloved" (Bernard Rose, 1994)
* "Elevant" (Gus Van Sant, 2003)
* "Vääritud tõprad" (Quentin Tarantino, 2009)
* "Vabastatud Django" (Quentin Tarantino, 2012)
* "Für Elise" (Wolfgang Dinslage, 2012)
* "Olen nii elevil" (Pedro Almodóvar, 2013)
* "Nümfomaan" (Lars von Trier, 2013)
* "Kõnd" (Robert Zemeckis, 2015)

## Välislingid

 Für Elise – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Sõnaliik

Eesti keele sõnaliigid
**Sõnaliigid** on keele sõnade klassid, mis ühendavad ühesuguste süntaktiliste, semantiliste ja morfoloogiliste omadustega sõnu.

## Eesti keel

Eesti keele grammatikas eristatakse tavaliselt järgmisi sõnaliike.

* käändsõnad
	+ nimisõna ehk substantiiv: *loom*, *kivi*, *Mart*
	+ omadussõna ehk adjektiiv: *hea*, *kollane*, *suur*
	+ asesõna ehk pronoomen: *mina*, *selline*, *mis*
	+ arvsõna ehk numeraal: *üks*, *seitseteist*, *neljas*
* pöördsõnad
	+ tegusõna ehk verb: *tahtma*, *käima*, *mõtlema*
* muutumatud sõnad
	+ määrsõna ehk adverb: *hästi*, *täna*, *vara*
	+ hüüdsõna ehk interjektsioon: *oh*, *aitäh*, *hurraa*
	+ sidesõna ehk konjunktsioon: *ja*, *või*, *ega*
	+ kaassõna ehk adpositsioon: *peal*, *järgi*, *üle*
# Beeta

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirjatähest. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Beeta (täpsustus).* |

---

**Beeta** (suurtähena **Β**, väiketähena **β**, vanakreeka *βῆτα*, uuskreeka *Βήτα*) on kreeka tähestiku 2. täht. Beeta väärtus kreeka numbrina on 2. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /beth/.

Beetaga märgitakse vanakreeka keeles helilist klusiili /b/, uuskreeka keeles helilist labiodentaalset frikatiivi /v/.

Ladina tähestikus vastab beetale B.

## Vaata ka

* Beetaosake
* B
# IANA

**Internet Assigned Numbers Authority** (**IANA**) jaotab ülemaailmselt IP-aadresse, haldab domeeninimede süsteemi (DNS) juurtsooni ja määrab Internetis kasutatavaid sümboleid ja arvkoode. IANA kuulub ICANN-i alla.

## Välislingid

* IANA veebisait
# JSON

JSON|  |
| Failinime laiend |
.json |
| Interneti meediatüüp |
application/json |
| Tüübi kood |
TEXT |
| Extended from |
JavaScript |
| Standard(id) |
STD 90 (RFC 8259), ECMA-404, ISO/IEC 21778:2017 |
| Avatud vorming |
jah |
| Veebileht | json.org |

**JSON** (inglise keeles J**ava**S**cript **O**bject **N**otation*) on lihtsustatud andmevahetusvorming, mis põhineb JavaScripti programmeerimiskeele alamhulgal. JSON on tekstvormingus ja programmeerimiskeelest sõltumatu. JSON-i looja on Douglas Crockford ja see on formaliseeritud kui RFC-4627.

JSON-ist on saanud populaarne alternatiiv XML-ile, eeskätt on see üle võtnud XML-i rolli Ajaxi kontekstis (kuigi X lühendis Ajax tähistab ajalooliselt XML-i).

## Süntaks

JSON koosneb kahte liiki struktuuridest:

* nimi-väärtus paaride kogum. Eri keeltes tuntud objekti, kirje, struktuuri, sõnaraamatu, paisktabeli või assotsiatiiv-massiivina;
* järjestatud väärtuste jada. Eri keeltes tuntud massiivi, vektori, loendi või jadana.

Näiteks:

```
{
 "nimi": "Juhan",
 "vanus": 42,
 "lapsed": [
 {
 "nimi": "Mari",
 "vanus": 19
 },
 {
 "nimi": "Toomas",
 "vanus": 22
 }
 ]
}

```

Näites toodud JSON sisaldab ühte peamist objekti väljadega "nimi", "vanus" ja "lapsed", millest viimane sisaldab omakorda kahest objektist koosnevat massiivi.

## Rakendamine

JSON-i parsimise ja genereerimise teeke leidub enamiku levinud programmeerimiskeelte tarbeks.

Kuna JSON on JavaScript keele alamhulk, siis on JavaScriptis võimalik JSON-i parsida sisseehitatud eval() funktsiooni abil. Viimase kasutamine hõlmab aga turvariske, mistõttu ECMAScripti 5. versioonis on JSON-i teek standardiseeritud.

## Vaata ka

* JavaScript
* XML

## Viited
# Slaavi keeled

Slaavi keeled
**Slaavi keeled** on rühm indoeuroopa keelkonna keeli, mida kõneleb umbes 265 miljonit inimest.

Slaavi ühiskeel oli olemas umbes 1500 aastat tagasi. Vanimad kirjalikud mälestised on vanaslaavikeelsed ning pärinevad 10. ja 11. sajandist.

Läbi lingvistilise rekonstruktsiooni on leitud, et umbes 100 pKr toimus slaavi keelte jagunemine ida-, lääne- ja lõunaslaavi keelteks. Edasine intensiivsem harunemine algas umbes 500 pKr, mis kattub slaavi kultuurilise ekspansiooniga Euroopas. Samas on geneetiliste andmete analüüsi kaudu leitud, et slaavi keelte põhiliseks levikumehhanismiks oli kultuuriline edasikandumine ja mitte nii väga füüsiline inimeste vahetumine eri piirkondades.

## Jaotus

Slaavi keeled jaotuvad kolmeks alarühmaks:

* idaslaavi keeled
	+ russiini keel
	+ vanavalgevene keel
	+ vanavene keel
	+ vene keel
	+ ukraina keel
	+ valgevene keel
* lääneslaavi keeled
	+ alamsorbi keel
	+ kašuubi keel
	+ † polaabi keel
	+ poola keel
	+ sileesia keel
	+ slovaki keel
	+ tšehhi keel
	+ ülemsorbi keel
* lõunaslaavi keeled
	+ kaguslaavi keeled
		- bulgaaria keel
		- kirikuslaavi keel
		- makedoonia keel
	+ edelaslaavi keeled
		- kesklõunaslaavi keeled (serbia-horvaadi keel(ed))
			* bosnia keel
			* horvaadi keel
			* serbia keel
		- sloveeni keel

## Vaata ka

* Slavistika
* Interslaavi keel

## Viited

## Välislingid

* Slaavi keeled
# UNIXi-laadne operatsioonisüsteem

Unixite, BSD, System V, Minixi, Gnu/Linuxi jts. sugulusest
**UNIXi-laadne operatsioonisüsteem** on operatsioonisüsteem, mis ülesehituselt sarnaneb UNIX-iga, kuid kuna viimane on registreeritud kaubamärk, peab vaadeldava OS-i kirjeldamiseks kasutama õiguslikult korrektset sõnastust.

* MULTICS
* BSD perekond
	+ NetBSD, OpenBSD, FreeBSD, DesktopBSD, PicoBSD, DragonFlyBSD, TrueOS, GhostBSD, jt
* GNU/Linux(vt GNU)
	+ GNU Hurd, Arch Linux, Debian, Red Hat, Fedora, Slackware, Suse, Ubuntu, Gentoo, jpt
* MINIX
* UnixWare, Solaris, OpenSolaris, SunOS, HP-UX, AIX, IRIX
* A/UX, NEXTSTEP, OPENSTEP, Darwin, macOS (Mac OS X – esimene BSD-l põhinev operatsioonisüsteem, mis on läbinud UNIX 03 sertifitseerimise)
* Xenix OS, SCO Xenix, SCO Unix, OpenServer

## Vaata ka

 \*nix-id ajateljel
* Operatsioonisüsteem
* POSIX
* UNIX
# Semjon Novgorodov

Semjon Novgorodov
**Semjon Andrejevitš Novgorodov** (jakuudi keeles Семен Андреевич Новгородов; vene keeles Семён Андреевич Новгородов; 13. veebruar (vkj 1. aprill) 1892 Tšuraptša uluss, Jakuudi oblast – 28. veebruar 1924 Leningrad) oli jakuudi keeleteadlane, jakuudi tähestiku loojaid.

Üliõpilasena uuris ta paljusid kirjasüsteeme eesmärgiga luua jakuudi kiri. Tema tähelepanu äratas rahvusvaheline foneetiline tähestik. Ta hakkas propageerima ideed, et jakuudi kiri, mis põhines seni kirillitsal, viidaks üle rahvusvahelisel foneetilisel tähestikul põhinevale tähestikule. 1917. aastal esitas ta enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ka ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati.

## Haridus- ja töökäik

Pärast reaalkooli lõpetamist Jakutskis 1912. aastal töötas Novgorodov õpetajana Viljuiski neljaklassilises koolis. Kogus jakuudi folkloori ning võttis osa esimese jakuudikeelse kirjandusliku ajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата"; ilmus 1912–1913) loomisest ja avaldas seal oma kirjutisi. 1913. aastal astus ta Keiserlikku Peterburi Ülikooli (1914. aastast Keiserlik Petrogradi Ülikool) orientalistika teaduskonnas. 1913. aastal esines ta ettekandega ülevenemaalisel rahvakooli õpetajate kongressil. Ettekande teemaks oli vähemusrahvuste laste õpetamine emakeeles ja jakuudikeelsete õpikute loomise vajadus.

Semjon Novgorodovi haud Smolenka õigeusu kalmistul Peterburis
1916/1917. õppeaastal töötas ta Jakuutias kooliõpetajana. 1917. aasta sügisel jätkas ta õpinguid Petrogradi ülikoolis. 1922. aastal esindas ta koos Maksim Ammossoviga Jakuutiat rahvusasjade rahvakomissariaadis. Ülikooli lõpetas Novgorodov 1923. aastal.

1923. aastal sügisel arvati ta Petrogradi ülikooli Lääne ja Idamaade kirjanduste ja keelte võrdleva ajaloo teadusuurimisinstituudi teaduriks. Mõni päev enne oma surma võttis ta vastu Irkutski ülikooli pakkumise asuda sinna õppejõuna tööle.

## Vastuseis Novgorodovi tähestiku kasutusele

1917. aastal esitas Novgorodov enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. Sellisele lahendusele seisis vastu grupp jakuudi kultuuritegelasi Aleksei Kulakovskiga eesotsas, kes kaitses kirillitsa baasil loodud jakuudi kirja.

## Mälestuse jäädvustamine

1996. aastal seati Sahhas sisse emakeele päev. Seda tähistatakse Semjon Novgorodovi sünnipäeval 13. veebruaril.

## Isiklikku

Ta valdas burjaadi keelt.

## Viited

## Välislingid