Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kandela

**Kandela** (ladina keeles *candela* – ’vahaküünal’) on SI-süsteemi ühe põhisuuruse – valgustugevuse – mõõtühik. Selle tähis on **cd**.

Kandela määratlemisel on aluseks võetud 540 · 1012 Hz sagedusega monokromaatilise kiirguse valgusviljakuse WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 fikseeritud arvväärtus 683, väljendatuna ühikutes lm · W−1, mis on cd · sr ·  W−1 või cd · sr · kg−1 · m−2  ·  s3, kusjuures kilogramm, meeter ja sekund on määratletud vastavalt Plancki konstandi WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , valguse kiiruse WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 ja tseesium-133 sageduse WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 alusel:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 .
Sellise sisuga definitsiooni esitas Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 1979. aastal ja see kehtib tänini, ainult sõnastus on 2019. aastal viidud vastavusse SI põhiühikute uute määrangutega.

1 kandela on seega valgustugevus, millega teatavas kindlas suunas kiirgab 540 · 1012-hertsise sagedusega kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles suunas on 1/683 W · sr−1 (vatti steradiaani kohta).

Kui valgusallikas tekitab enda ümber (seega ruuminurgas *Ω* = 4π steradiaani) ühtlase valgusvoo *Φ* suurusega 4π (= 12,566) luumenit, siis on selle valgusallika valgustugevus igas suunas 1 kandela (sest 4π lm / 4π sr = 1 lm/sr = 1 cd). Umbes niisuguse tugevusega valgust levitab enda ümber tavaline majapidamisküünal, millest tuleb ka ühiku nimetus. Esialgu iseloomustatigi valgusallikate valgustamise võimekust visuaalse võrdlemise teel valgusetaloniga, milleks oli standardne küünal.

Esimesi hõõglampe iseloomustati samuti valgustugevuse kaudu, näiteks 100-küünlast valgust andis umbes 18-vatine hõõglamp. Edaspidi, kui võeti kasutusele fotomeetriliste suuruste süsteem, hakati allikate valgustusvõimet väljendama nende tekitatava valgusvoo kaudu (luumenites).

## Vaata ka

* Kandela ruutmeetri kohta

## Viited
# Hiinalinn

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib hiinlaste linnaosast; Tartu osa kohta vaata artiklit Hiinalinn (Tartu)* |

---

San Francisco hiinalinn
**Hiinalinn** on peamiselt hiinlastega asustatud linnaosa väljaspool Hiinat asuvates suurlinnades.

Kagu-Aasias on hiina kaupmeeste emigratsioon toimunud juba väga kaua aega. Väljaränne teistesse maailma piirkondadesse hoogustus pärast 1860. aastal sõlmitud lepingut Qingi impeeriumi, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaa vahel, mis muu hulgas võimaldas vaba väljarännet.

Paljude välismaal rajatud hiinalinnade ülesanne oli pakkuda uutele immigrantidele hüppelauda ja sujuvamat sobitumist uude kultuuri. Hiina enda arenguga seoses on hiinalinnad kaotanud oma algse tähtsuse ja paljudel juhtudel jäänud vaid ajalooliseks nähtuseks ja mitte enam aktiivseks hiinlaste piirkonnaks.

Maailma vanimaks hiinalinnaks peetakse Binondo linnajagu Filipiinide pealinnas Manilas. See rajati 1594. aastal.

Üks varasemaid hiinalinnu Euroopas hakkas kujunema 1830. aastatel Liverpoolis. Palju hiina immigrante saabus sinna 1850. aastatel.

Põhja-Ameerika vanim ja üks suurematest hiinalinnadest asub San Franciscos. See oli aastatel 1850–1900 hiinlaste peamine värav Ameerikasse.

## Viited
# Afiks

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; kompleksarvu afiksiks nimetatakse tema kanoonilist kujutist komplekstasandil; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Afiks (täpsustus)* |

---

**Afiks** ehk **liide** on morfeem, mis ei esine iseseisva sõnana, vaid ainult sõna koostises, liitudes kas vahetult juurele või siis juurele, millele on juba liidetud afiks või afiksid.

Afiksid jagunevad tuletusafiksiteks, mis osalevad sõnamoodustuses, ja muuteafiksiteks, mis osalevad sõnamuutmises.

Afikseid liigitatakse ka asendi järgi sõnas. Tuntumad liigid on prefiksid ehk eesliited, sufiksid ehk järelliited ja infiksid ehk siseliited.

## Vaata ka

* Afiksoid ehk poolliide
# Soba

Vihkudesse köidetud sobanuudlid keetamata kujul
**Soba** (jaapani keeles そば või 蕎麦 *soba*) on tatrajahust valmistatud jaapanipärased nuudlid. Soba süüakse soojal perioodil jahutatult ning maitsestatakse vasabi, nori ning sojakastme jt kastmetega, külmal perioodil on soba osa suppidest, ka võib soba pärast keetmist frittida.

"Sunaba" sobakõrts 18. sajandi Ōsakas
Soba söömise traditsioon pärineb Tokugawa perioodist, mil said populaarseks soba ja saket pakkuvad restoranid, mis täitsid ühtlasi ühiskonnas kõrtsi rolli. Aastavahetusel on Jaapanis traditsiooniks süüa toshikoshisoba ehk aastavahetuse nuudleid.

## Vaata ka

* Raamen
* Sōmen
* Udon
# Reljeef (kunst)

Kõrgreljeef pangahoonel. Nové Město, Praha
**Reljeef** on skulptuuri alaliik, mille puhul kõik kujundid on seotud tasapinnalise põhjaga, olles sellesse süvendatud või sellest eenduvad.

Reljeef oli tuntud juba paljudes vanaaja kultuurides ning seega üks vanimaid skulptuurivorme. Reljeefe eristatakse vastavalt teostusviisile:

* kõrgreljeef
* madalreljeef
* lamereljeef
* poolreljeef
* kontrareljeef

## Allikas

* Kunstileksikon, Tallinna Klassikakirjastus, Tallinn, 2001
# Walter Lippmann

Walter Lippmann 1914. aastal
**Walter Lippmann** (23. september 1889 New York, Ameerika Ühendriigid – 14. detsember 1974 New York, Ameerika Ühendriigid) oli ameerika ajakirjanik, poliitikakommentaator ja mitme USA presidendi nõunik.

Lippmann võttis sotsiaalteadustes kasutusele stereotüübi mõiste ning oli kahekordne Pulitzeri preemia laureaat (1958 ja 1962).

## Kirjandus

* Public opinion. New York: Harcourt, Brace, 1922.
# Tempo

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on muusika mõistest; kaatri kohta vaata artiklit Tempo (kaater); muude tähenduste kohta vaata lehekülge Tempo (täpsustus).* |

---

**Tempo** (itaalia keeles *tempo*, ladina keeles *tempus* "aeg", "ajavahemik") on muusika esituse kiirus.

Alates 17. sajandist on kasutusel itaaliakeelsed tempotähised, näiteks *largo*, *adagio*, *andante*, *presto*, *allegro*.

Pärast metronoomi patenteerimist 1815. aastal kasutatakse tempo tähistamiseks ka metronoominäitu "lööki minutis" ehk bpm (beat per minute).
Aeglasemast kiiremani:

* Larghissimo – väga,väga aeglane (24 bpm või vähem)
* Adagissimo – väga aeglane
* Grave – väga aeglane (25–45 bpm)
* Largo – laialt (40–60 bpm)
* Lento – aeglaselt (45–60 bpm)
* Larghetto – üsna laialt (60–66 bpm)
* Adagio – aeglase väljendusrikkusega (66–76 bpm)
* Adagietto – aeglasem kui andante (72–76 bpm) või kergelt kiirem kui adagio (70–80 bpm)
* Andante – kõndimisrütmis (76–108 bpm)
* Andantino – veidi kiirem kui andante (80–108 bpm)
* Marcia moderato – mõõdukalt, marsitaktis (83–85 bpm)
* Andante moderato – andante ja moderato vahel(92–112 bpm)
* Moderato – mõõdukalt (108–120 bpm)
* Allegretto – võrdlemisi kiirelt (112–120 bpm)
* Allegro moderato – allegrolähedane (116–120 bpm)
* Allegro – kiirelt, liikuvalt, säravalt (120–156 bpm)
* Vivace – elavalt ja kiirelt (156–176 bpm)
* Vivacissimo – väga kiirelt ja elavalt (172–176 bpm)
* Allegrissimo ehk Allegro vivace – väga kiirelt (172–176 bpm)
* Presto – väga, väga kiirelt (168–200 bpm)
* Prestissimo – veel kiiremalt kui presto (200 bpm ja rohkem)
# Rootsi laud

Rootsi laud
**Rootsi laud** (rootsi keeles *smörgåsbord*) on eine serveerimise viis, kus toidud ja joogid ning söömis- ja joomisvahendid on pandud lauale, kust iga sööja valib endale meelepärase ja pärast väljavalimist valib omale vabalt istekoha või sööb seistes. Nagu nimetus "Rootsi laud" ütlebki, pärineb see Rootsist.

## Viited
# Kilomeeter

**Kilomeeter** (tähis **km**) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub tuhande meetriga:

1 km = 103 m = 1000 m.
## Vaata ka

* Meeter
* Ühikute detsimaaleesliited
# Pandžabi provints

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Pakistani haldusüksusest; Briti India haldusüksuse kohta vaata artiklit Pandžabi provints (Briti India)* |

---

| Pandžabi provints |
| --- |
|

---

 |
| urdu صوبہ پنجاب |
| inglise Punjab Province |
| pandžabi پنجابی / ਪੰਜਾਬPańjāb |
|

---

 |
|
Pindala: 205 344 km² |
|
Elanikke: 127 688 922 (2023) |
|
Rahvastikutihedus: 622 in/km² |
|
Keskus: Lahore |
|  |

**Pandžabi provints** on Pakistani 1. järgu haldusüksus.

Provintsi tähtsamad linnad on Lahore, Faisalabad, Rāwalpindi, Multan, Sialkot, Bahawalpur, Gujrānwāla, Gujrat ja Kasur.

## Vaata ka

* Pandžab
* Pandžab (India)
# Paleoliitikum

| Kiviaeg See kast: * vaata
* redigeeri
 |
| --- |
|
↑ Enne inimest (Pliotseen)  |
|
Paleoliitikum (Vanem kiviaeg)
Vanem paleoliitikum
Olduvai kultuur
Acheuli kultuur
Clactoni kultuur
Keskmine paleoliitikum
Moustier' kultuur
Noorem paleoliitikum
Châtelperroni kultuur
Aurignaci kultuur
Gravette'i kultuur
Solutré kultuur
Madeleine'i kultuur
Hamburgi kultuur
Mesoliitikum
Ertebølle kultuur
Maglemose kultuur
Neoliitikum (Noorem kiviaeg)
Ḩalafi kultuur (Sumer)
Hassuni kultuur (Sumer)
‘Ubaydi kultuur
Uruki kultuur
Paelkeraamika kultuur
Vaiehitiste kultuur
Nöörkeraamika kultuur |
| ↓ Pronksiaeg  |

**Paleoliitikum** ehk **vanem kiviaeg** oli kiviaja vanim ja pikim periood.

Paleoliitikum algas üle 2 miljoni aasta tagasi, kui *Homo habilis* ja *Homo ergaster* esimest korda töötlesid kivist tööriistu. Paleoliitikum lõppes koos Pleistotseeni lõpuga.

Paleoliitikum jaguneb vanemaks ehk alampaleoliitikumiks, nooremaks ehk ülempaleoliitikumiks ja epipaleoliitikumiks. Eristatakse ka vanema ja noorema paleoliitikumi vahelist keskmist paleoliitikumi.

Peenema jaotuse järgi on paleoliitikumi põhilised perioodid;

* Olduvai kultuur, mida iseloomustavad lihtsamad kivist tööriistad, algas umbes 2 500 000 aastat tagasi
* Acheuli kultuur, mida iseloomustavad peenemalt töödeldud kahe teraga tööriistad, (näiteks pihukirved), algul Aafrikas (umbes 1 000 000 aastat tagasi), umbes 500 000 aastat tagasi ilmusid ka Euroopasse. Kultuurikandjad olid eriti *Homo ergaster*, *Homo erectus* und *Homo heidelbergensis*. Sellesse arenguastmesse kuuluvad esimesed säilinud puitrelvad (viskodad ja viskpuud).
* Moustier' kultuur, umbes 200 000 kuni 40 000 eKr, mida iseloomustavad väga peenelt töödeldud tööriistad arvukates funktsioonile vastavates vormides. Tüüpilised on peenelt välja töödeldud saeterad. Kultuurikandjad olid eriti *Homo neanderthalensis* ja *Homo sapiens*.
* noorem paleoliitikum ehk ülempaleoliitikum, mida iseloomustab eriti kettaterade areng. See algas Aafrikas umbes 90 000 aastat tagasi, Euroopas umbes 40 000 aastat tagasi. Kultuurikandjad olid kuni ajani umbes 30 000 aastat tagasi *Homo neanderthalensis* ja eriti *Homo sapiens*. Sel ajal algas selgem eristumine lokaalselt erinevateks kultuurideks. Allperioodid:
	+ Aurignaci ajastu kuni umbes 28 000 eKr
	+ Châtelperron kuni umbes 34 000 eKr
	+ Gravette'i ajastu ajast umbes 28 000 eKr kuni umbes 21 000 eKr. Esimest korda esinevad inimesekujulised nukud (Venuse kujud).
	+ Solutré ajastu ajast umbes 22 000 eKr kuni umbes 18 000 eKr
	+ Madeleine'i ajastu ajast umbes 18 000 eKr kuni umbes 12 000 eKr. Esimesed koopamaalid.

Traditsiooniliselt on peetud paleoliitikumile järgnevaks mesoliitikumi. Ent arheoloogide seas on saanud tavaliseks mesoliitikumi mõistest loobuda ning pikendada epipaleoliitikumi kuni neoliitikumini välja, eriti Lähis-Idas ja Anatoolias.

Kuulsad paleoliitikumi mälestised on

* Altamira
* Baile Herculane Rumeenias
* Lascaux' koopamaalid

Ajaskaalal on aastad tuhandetes (2000 = 2 000 000).

## Viited

* R. Villems, Loengud inimese evolutsioonist, Evolutsioonilise bioloogia loengud 2006
* Kati Sein, EKI seminar, 21. II 2012, Kõneleva olendi evolutsioonist
# BeiDou

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib navigatsioonisüsteemist; ajakirja kohta vaata artiklit Compass (ajakiri)* |

---

**BeiDou** (hiina k Suur Vanker, nimetatud ka **Compass**) on Hiina Rahvavabariigi satelliitnavigatsioonisüsteem, mida haldab Hiina Riiklik Kosmoseamet.

Esimesed satelliidid startisid 2000. aastal ja regionaalne, Kagu-Aasiat kattev versioon anti käiku 2011. aastal. Sellesse kuulus neli geostatsionaarset satelliiti ja üheksa satelliiti 21 000 km kõrgusel orbiidil. Asukoha määramise täpsus on üldotstarbeks vähemalt 10 m nii püst- kui ka rõhtteljel 95%, kiirenduse mõõtmise täpsus on 0,2 m/s (95%), ajamõõtmise täpsus 20 nanosekundit (95%) BeiDou-1 oli kasutuses 2012. aasta lõpuni.

Globaalne süsteem Beidou-2 (16 satelliidiga) hakkas tööle 2012. aastal.

BeiDou-3 süsteem on kasutuses alates 2020. aasta juulist.

## Viited
# Qigong

Qigong (hiina keeles traditsioonilises kirjas 氣功, lihtsustatud kirjas 气功, pinyinis *qìgōng*) hõlmab Hiina liikumissüsteeme, milles kasutatakse liigutusi ja staatilisi asendeid koos hingamise ja meelte kontrolli all hoidmisega.

*Qi* (氣, 气, *qì*) tähendab hiina keeles õhku ja ühtlasi elujõudu. *Gong* (功, *gōng*) tähendab 'tööd' või 'tehnikat' (sama kirjamärk esineb väljendis *gongfu* 'kung-fu' (功夫)). Seega tähendab *qigong* 'hingamistööd või -harjutusi'.

## Vaata ka

* Falun Gong = Falun Dafa

## Välislingid

* Hanlin Academy Qigong research
# USA Today

USA Today|  Logo |
| Peakontor |
| Tüüp |
päevaleht |
| Omanik |
Gannett Company |
| Formaat | *broadsheet* |
| Peatoimetaja |
Patty Michalski |
| Asutatud |
15. september 1982 |
| Poliitiline suund |
tsentrism |
| Keel |
inglise |
| Toimetus |
7950 Jones Branch Drive, McLean 22108, Virginia (peakorter) Genf, Šveits (rahvusvaheline väljaanne) |
| Trükiarv |
958 784 (igapäevane trükiväljaanne) 2 477 194 (igapäevane trüki- ja võrguväljaanne) |
| Sõsarajalehed |
USA Today Sports Weekly |
| ISSN |
0734-7456 |

**USA Today** (hääldus: juːɛsˈeɪ təˈdeɪ) on 1982. aastal Al Neuharthi asutatud ingliskeelne Ameerika Ühendriikide päevaleht, mille omanik on Gannett Company.

2016. aastal oli väljaandel hinnanguliselt 7 miljonit lugejat, millega see oli USA-s kolme loetavaima väljaande seas kõrvuti Wall Street Journali ja New York Timesiga*.*

## Viited

## Välislingid

* Veebileht
# Minister

**Minister** on riigihalduse mõnd konkreetset valdkonda, harilikult ministeeriumi juhtiv poliitik. Sõltuvalt riigist kuuluvad valitsusse kas kõik või ainult tähtsamate ministeeriumite ministrid. Ministeeriumita ministrit nimetatakse portfellita ministriks.

Mõnes riigis nimetatakse valitsust *ministrite kabinetiks* või *ministrite nõukoguks*. Samas võidakse Eesti mõistes ministritega samaväärseid valitsusliikmeid ja riigiametnikke nimetada teisiti, näiteks täidavad Mehhikos seda funktsiooni riigisekretärid ning Nõukogude Liidus olid 1946. aastani rahvakomissarid.

## Vaata ka

* Peaminister
* Justiitsminister
* Kaitseminister
* Keskkonnaminister
* Välisminister
* Portfellita minister
# Hongkongi valitsus

Hongkongi vapp
**Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus**, üldtuntud kui **Hongkongi valitsus** või **HKSAR-i valitsus**, viitab Hongkongi erihalduspiirkonna täitevvõimule. See asutati 1997. aasta juulis vastavalt Hiina Rahvavabariigi 1983. aasta ühisdeklaratsioonile, mis on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis. See valitsus asendas endise Suurbritannia Hongkongi valitsuse (1842–1997).

Tegevjuht nimetab ka peamised ametnikud, kelle nimetab ametisse Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu. Valitsuse sekretariaati juhib Hongkongi peasekretär, kes on valitsuse kõrgeim peaametnik. Peasekretär ja muud sekretärid teostavad ühist järelevalvet SAR-i haldamise üle, annavad tegevdirektorile kui täitevnõukogu liikmetele nõu ning annavad oma tegevuse ja poliitika eest aru tegevjuhile ja seadusandlikule nõukogule.
# Gudžarati keel

| gudžarati keel (ગુજરાતી gujǎrātī) |
| --- |
| Kõneldakse |
Indias, Tansaanias, Ugandas |
| Piirkonnad |
Lõuna-Aasia |
| Kokku kõnelejaid |
46 miljonit |
| Keelesugulus |
indoeuroopa keeled
 indoiraani keeled
  india keeled
   **gudžarati keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |
India |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
gu |
| ISO 639-2 |
guj |

**Gudžarati keel** on indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel, mida räägivad gudžaratid peamiselt Indias Gujarati osariigis.

Gudžarati keelt räägib emakeelena üle 46 miljoni inimese. See on emakeelena kõnelejate arvu poolest maailmas umbes 23. kohal. 84% Gujarati elanikest räägib gudžarati keelt. Seda räägivad ka paljud emigrandid USAs, Inglismaal, Tansaanias ja Ugandas.

Gudžarati keel on üks India 22 ametlikust keelest.

Gudžarati keelt kirjutatakse devanaagarile sarnases gudžarati kirjas.

Sõnajärg on subjekt-objekt-verb. Nimisõnadel on 3 sugu ja 2 arvu. Kõnekeeles on palju laensõnu araabia ja pärsia keelest.

Gudžarati keel oli Mahatma Gandhi emakeel.

## Välislingid

* Gudžaratikeelne Vikipeedia
# Klaköör

**Klaköör** (prantsuse keeles *claqueur*, 'plaksutaja') on palgatud plaksutaja, kes vastavalt palkaja tellimusele avaldab kas "vaimustunult" kiitust, provotseerides publikut plaksutama, või segab esitust käratsemisega.

Klaköörlus sai alguse 1820. aastate Pariisis, kui *monsieur* Sauton tellis raha eest n-ö etenduse edu kindlustuse (*assurance de succès dramatique*). Pariisi žargoonis nimetati kutselisi klakööre "kroonlühtrirüütliteks" (*chevaliers de lustre*). Klakööridele leidus palju tellijaid, sest see nähtus läks moest alles 20. sajandi esimesel veerandil.

Klakööride ülesanded olid jaotatud mitme spetsialiseerunud isiku vahel:

* imetlejad (*tapageurs*), kelle ülesandeks oli ägedalt plaksutada;
* asjatundjad (*connaisseurs*), kelle ülesandeks oli pillata ettekande ajal positiivseid arvamusi;
* naerjad (*rieuers*), kes nakatasid ümberolijaid oma "spontaanse" naeruga;
* ulgujad (*pleureurs*), kelle ülesandeks oli liigutavate stseenide ajal nuuksuda;
* kõdistajad (*chatouilleurs*), kes väljendasid enne etenduse algust ning vaheaegadel oma positiivseid elamusi ja tundeid;
* kuumakskütjad (*chauffeurs*), kes seisid päev otsa etenduse kuulutuste ees ja kiitsid möödujatele etendust:
* veel-kord-veel-kord-hüüdjad (*bisseurs*), kelle ülesandeks oli pärast etenduse lõppu karjuda "braavo!" ja "veel kord!"

Ülekantud tähenduses võib klakööriks nimetada ka ülemäära entusiastlikku isikut, kes midagi üle mõistuse palju kiidab. Sellisel tegevusel on tavaliselt negatiivne tähendus, kuna isik suhtub kiidetavasse objekti kas kriitikata või on tema kiituse taga omakasupüüdlikud huvid.
# Kollaaž

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on kujutava kunsti vormi kohta; muusikastiili kohta vaata artiklit kollaaž (muusika), Eesti ansambli kohta vaata artiklit Kollaaž (ansambel).* |

---

**Kollaaž** on kunstivorm, milles enamasti kleepimise teel kinnitatakse alusele erinevaid materjale (näiteks fotosid, pabereid, kangaid).

## Eesti kollaažikunstnikke

* Jaan Elken
* Silvia Jõgever
* Eevi Nerva
* Mall Nukke
* Sven Stamberg

## Välislingid

* Mall Nukke retsept kollaaž kui tehnika
# Pierre Menard

**Pierre Menard** on väljamõeldud kirjanik Jorge Luis Borgese kirjatükist "Pierre Menard, "Don Quijote'i" autor" ("Pierre Menard, autor del Quijote"; 1939), kelle tähelepanuväärseim saavutus oli Miguel Cervantese romaani "Don Quijote" uuesti kirjutamine.

Pierre Menard sündis 20. sajandi alguses.
# Kultuuriline omastamine

**Kultuuriline omastamine** tähendab kultuuriliste väljendusviiside ülevõttu ilma laiema teadmiseta omastatavast kultuurist. See võib olla eriti vastuoluline, kui domineeriva kultuuri liikmed laenavad vähemuskultuuridelt. Kui domineeriva kultuuri esindajad kopeerivad vähemuskultuurist kultuurielemente ja kasutavad neid väljaspool nende algset kultuurikonteksti – mõnikord isegi päritolukultuuri liikmete selgesõnaliselt väljendatud soovide vastaselt, siis võetakse praktika sageli negatiivselt vastu.
# Thomas Alva Edison

| Thomas Alva Edison |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
11. veebruar 1847 |
| Surmaaeg |
18. oktoober 1931 (84-aastaselt) |
| Matmispaik |
Thomas Edison National Historical Park |
| Amet |
insener, leiutaja, ettevõtja, füüsik, matemaatik, stsenarist, filmiprodutsent |
| Autasud |
Rumfordi auhind, Auleegioni ordeni kavaler, Auleegioni ohvitser |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

 "A Day with Thomas Edison" (1922)
**Thomas Alva Edison** (11. veebruar 1847 – 18. oktoober 1931) oli ameerika leidur ja ärimees. Edisoni loetakse üheks 20. sajandi viljakamaks leiutajaks – tema nimel on ligi 1100 patenti.

## Elukäik

Edison sündis Samuel Ogden Edisoni (1804–1896) seitsmelapselises perekonnas viimase lapsena. Tema ema oli Nancy Matthews Elliott (1810–1871). Thomas Edisoni kuulmisprobleemid tekkisid 12-aastaselt, hiljem oli ta ühest kõrvast täiesti kurt.

Hariduse omandas ta peamiselt ema abil, kes oli varem olnud kooliõpetaja, aga ka iseõppimise teel. 13-aastaseks saades alustas ta pisikaupade müügipoisina rongides ning teenis 50 dollarit nädalas, millest suurema osa kulutas elektri- ja keemiakatsete jaoks seadmete ostmiseks. Seejärel töötas ta telegraafside operaatorina, mis inspireeris tema esimesi leiutisi.

Edison abiellus kaks korda ning tal oli kuus last. Ta suri 1931. aastal diabeedi tüsistustesse.

Edisoni asutatud ettevõtte Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisel aastal 1892 sündis General Electric, mis tööstuskonglomeraadina tegutseb tänapäevani.

## Leiutised

Ta leiutas seadmeid sellistes valdkondades nagu elektrienergia tootmine , massikommunikatsioon, helisalvestus ja filmide tootmine. Oma leiutiste konstrueerimiseks rajas ta mitmeid laboratooriume, kus töötas sadu inimesi.

1869. aastal sai Edison oma esimese patendi parlamendile valmistatud elektrilise hääletusaparaadi eest.

Edison ja varajane fonograaf
Edisoni tähtsamad leiutised on fonograaf, elektrihõõglamp, süsimikrofon, elektriakumulaator, elektrienergia jaotussüsteem jm.

## Tunnustus

Thomas Alva Edison oli valitud mitme ülikooli audoktoriks.

* 1890 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1895 – Rumfordi auhind
* 1896 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1887 – Matteucci medal
* 1908 – John Fritzi medal
* 1928 – USA Kongressi kuldmedal
* 1997 – ajakiri Life paigutas Edisoni oma eriväljaandes "100 kõige olulisemat inimest viimase 1000 aasta jooksul" esikohale
* 2008 – pandi Edison New Jersey kuulsuste galeriisse
* 2010 – Grammy tehnikaauhind
* 2011 – lisati Edison USA ettevõtjate kuulsuste alleele

## Viited