Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rahvusreligioon

**Rahvusreligioon** ehk **rahvuslik religioon** ehk **rahvususund** (mõnikord ka *rahvausundiks* nimetatud) on ühele rahvale, kultuurile või keelele omane usund (religioon).

Erinevate rahvaste usundid erinevad omavahel suuresti. On rahvusreligioone oma väljakujunenud pühakirjadega, liturgikaga ja vaimulikkonnaga; kuid on ka selliseid usundeid, mis eksisteerivad üksnes suulises pärimuses ega ole rangelt organiseeritud ega hierarhiseeritud. **Rahvausundiks** nimetatakse seetõttu mõnikord ka organiseerimata uskumuste kogumit, mis on antud kultuuris omaks võetud, mida usutakse, kuid mis pole sanktsioneeritud ühegi organisatsiooni poolt.

Erinevalt maailmareligioonidest ei ole rahvusreligioonid omaks võetud laiemalt, küll aga on neist välja arenenud ka maailmareligioone (kristlus, islam, budism).

Rahvusreligioon võib olla maailmareligiooniga segunenud või selle poolt alla surutud, aga nad võivad eksisteerida ka kõrvuti; samuti võib rahvusreligioon avaldada tugevat mõju maailmareligioonile ning seda omamoodi ümber kujundada. See toimus näiteks Tiibeti rahvausreligiooni böni ja budismi kokkupuutel. Kõrvuti eksisteerivad mõlemad näiteks Jaapanis (šintoism) ja (budism), sama on ka Hiinas taoismi ja budismiga. Islami poolt allasurutud seisundis on zoroastrism Iraanis ning paljud rahvusreligioonid kristluse mõjupiirkonnas.

Religioossete vastuolude ja konfliktide piirkonnas on rahvusreligioone mõnikord iseloomustatud kui väheväärtuslikke, küündimatuid ja primitiivseid (ebausk, väärusk, ebajumalate kummardamine, paganlus jmt).

## Vaata ka

* Rahvausund
* Eesti rahvausund
* Eesti mütoloogia
* Jumalate loend
# Candomblé

Candomblé (ka *batuque*, *macumba*) on Brasiilias ja mõnedes selle naaberriikides praktiseeritav Aafrika juurtega sünkretistlik religioon, mis kujunes koos neegerorjade (igbod, jorubad, bantud, eved, fonid) saabumisega 16.-19. sajandil. Nimetus pärineb Kongos kõneldavatest bantu keeltest. Pärast pikaajalist tagakiusamist katoliku usku tunnistava eliidi poolt on *candomblé* tänaseks riigi poolt tunnistatud religioon, millel on kuni 2 miljonit järgijat. Usklikud jagunevad sektidesse ehk rahvustesse vastavalt oma eelistatud jumalustele ning rituaalide üksikasjadele, sh kasutatav keel. Kummardatakse mitmesuguseid jumalusi ja kaitsevaime (jorubade *orisha*d, evede *vodun*id, bantude *nkisi*d jt) ning ülemjumalust (jorubadel Olorun, bantudel Zambi, fonidel Nana Buluku), igal neist oma sümboolika, tegevussfäär ning "hoolealused" inimesed. Uskumustesse ja riitustesse on segunenud kristlikke mõjusid; templites kasutatakse krutsifiksi ning muistseid Aafrika jumalusi samastatakse katoliiklike pühakutega. Samuti on *candomblé* uskumustesse kaasatud Ameerika põliselanike jumalused. *Candomblé* usutalitusi (rituaalses transis vaimudega suhtlemine, ennustamine, loomohvrid, laul ja tants jms) viivad läbi ainult pühitsetud preestrid, neile järgnevad aga rahvapidustused, kus osaleb kogu kohalik kogukond. Preestrid kuuluvad sümboolsetesse peredesse, kes haldavad templeid.
# Hermetism

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib okultsest õpetusest; kirjandusvoolu kohta vaata artiklit Hermetism (kirjandus)* |

---

**Hermetism** on "Corpus Hermeticumi" järgi ajaloo kogum kreeka ja idamaise päritoluga usulisi, müstilisi, maagilisi ja natuurfilosoofilisi õpetusi, mis tekkisid hellenismi ajal ja olid mõjukad hilisantiigis.

"Hermetica" või "Corpus Hermeticumi" nime all on tuntud 2. ja 3. sajandist pärinev kogumik. Seda 18 traktaadist koosnevat kogumikku peeti antiikajal Hermes Trismegistose (= kolm korda suur Hermes = väga suur Hermes), see tähendab Egiptuse tarkusejumala Thotiga samastatud kreeka jumala Hermese ilmutuseks. Traktaatides sisalduvat salaõpetust nimetatakse hermetismiks ning sellel on palju kokkupuutepunkte antiikse gnoosisega.

Neid õpetusi vahendas niinimetatud hermeetiline kirjandus. Säilinud kreekakeelsed teosed moodustuvad "Corpus hermeticumi" ("Hermes Trismegistos"). Hermetismis sulandus (peamiselt gnotitsismi, platonismi ja uusplatonismi järgivalt) müsteeriumiusundite ning mütoloogiliste, maagiliste, astroloogiliste, alkeemiliste, naturaalfilosoofiliste ja meditsiiniliste õpetuste sugemeid; keskne oli käsitus, et mikro- ja makrokosmos (see on inimene ja loodus) on sümboolselt identsed.

*Caduceus*
Hermetismi sümboliks peetakse *caduceus*t ehk heeroldikeppi ehk saadikukeppi ehk kerykeionit. See on kahe mao kujutisega kepp, mida kandsid jumalate teadetekandjad Hermes, Iris ja Mercurius.

Keskajal oli hermetism peamisi antiikaja loodusteaduslike teadmiste vahendajaid ja arengu soodustajaid (alkeemia, „Puhtuse vennad“, Roger Bacon), ta sattus tihti vastuollu kiriku maailmakäsitusega.

Huvi hermetismi vastu elavnes uuesti renessansiajal (Marsilio Ficino 1433–1499, Agrippa Nettesheimist 1486–1535, J. Andreä 1528–1590) ja kestis 18. sajandini.

Nüüdisajal leidub hermetismi ilminguid näiteks teosoofias, antroposoofias ja okultismis. Hermetismiga sarnaseid vaateid leidus vanaajast alates ka Indias ja Hiinas.

## Vaata ka

* Smaragdtahvel

## Kirjandus

* ENE nr 3, 1988, Tallinn, Valgus, lk 372

## Välislingid

* "Corpus hermeticum"
* Filippose evangeelium