Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Baltlased

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib balti keeli kõnelevatest rahvastest; baltlasteks võidakse nimetada ka baltisakslasi, Balti kubermangude elanikke või baltimaalasi* |

---

Balti hõimude asuala umbes aastal 1200
**Baltlased** ehk **balti rahvad** on rühm Läänemere-äärseid rahvaid, kes kõnelevad balti keeli, mis on indoeuroopa keelkonda kuuluv keelerühm.

Balti rahvad pärinevad indoeuroopa hõimudest, kes asusid Moskva, Oka ja Volga jõe valglas ning nendest mõnevõrra lääne pool.

Tänapäeval on balti rahvastest säilinud vaid idabalti rahvad: leedulased ja lätlased (sh latgalid). Läänebalti hõimud – preislased, jatvingid, galindid jts – on välja surnud.

Balti hõimude sekka kuulusid ka kuralased, semgalid, seelid, samogiidid, aukštaidid, skalvid, sembid, natangid, varmid, pogesaanid, pomesaanid, bartid ja nadruvid.

## Välislingid

 Baltlased – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Forint

**Forint** on Ungari rahaühik.

Forint oli Ungaris kasutuses 1867–1892 ja uuesti alates 1946. aastast. 1946 vahetas ta välja pengö, mis hüperinflatsiooni tõttu oma väärtuse kaotas.

ISO 4217 kood on **HUF** ning kasutatav lühend on **Ft**.

Forint sai nime Firenzes alates 1252 vermitud kuldmüntide floriinide järgi. Ungaris võttis kuldmündid kasutusele Károly I 1325.

Pärast forinti kasutuselevõtmist oli nende kurss palju aastaid stabiilne. See aitas suurendada sotsialistliku riigikorra populaarsust. Sotsialistliku riigikorra lagunedes kaasnes sellega taas inflatsioon 1990. aastatel. Kui 1. jaanuaril 1990 maksis 1 naelsterling 100 forintit ja 1 USA dollar 62,5 forintit, siis 1. jaanuaril 2001 jõudis forint oma kõige nõrgema kursini: naelsterling maksis 417,7 ja dollar 279,62 forintit. Hiljem on forint mõlema mainitud valuuta suhtes märgatavalt tugevnenud.

Üks forint jaguneb 100 filleriks (*fillér*), kuid need ei ole alates 1999 enam käibel.

## Mündid

Mündid on väärtuses 5, 10, 20, 50, 100 ja 200 Ft. Kuni 29. veebruarini 2008 olid käibel 1- ja 2-forintilised mündid, mida saab Ungari keskpangas vahetada kuni 28. veebruarini 2013.

## Rahatähed

Paberrahatähed on väärtuses 500, 1000, 2000, 5000, 10 000 ja 20 000 Ft. Kõigi mõõdud on 154×70 mm. Kuni 2009. aasta novembrini oli käibel ka 200-forintine, mida nüüd pangad kuni 16. novembrini 2029 välja vahetavad. Lisaks vahetavad pangad välja 1000-forintiseid, millel puudub hologrammriba, kuni 31. augustini 2027.

| Rahatäht | Esikülje pilt | Esikülg | Tagakülje pilt | Tagakülg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 forintit |  | Róbert Károly |  | Diósgyőri kindlus |
| 500 forintit |  | Ferenc II Rákóczi |  | Sárospataki kindlus |
| 1000 forintit |  | Mátyás I |  | Heraklese kaev Visegrádis |
| 2000 forintit |  | Gábor Bethlen |  | Gábor Bethlen teadlaste keskel |
| 5000 forintit |  | István Széchenyi |  | Széchenyi loss Nagycenkis |
| 10 000 forintit |  | István I |  | Esztergomi vaade |
| 20 000 forintit |  | Ferenc Deák |  | Vana parlamendihoone Budapestis |

## Valuutakursid

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Seisuga 1. detsember 2006:
* 1 EUR = 255,7 HUF
* 1 GBP = 380 HUF
* 1 USD = 192 HUF
 | Seisuga 8. august 2011:
* 1 EUR = 274,68 HUF
* 1 GBP = 314,61 HUF
* 1 USD = 191,60 HUF
 | Seisuga 11. september 2012:
* 1 EUR = 284,57 HUF
* 1 GBP = 356,18 HUF
* 1 USD = 222,29 HUF
 |
| Seisuga 15. juuli 2016:
* 1 EUR = 314,7 HUF
* 1 GBP = 379,06 HUF
* 1 USD = 282,52 HUF
 |

## Välislingid

* Ungari Panga koduleht
* Trükikoja koduleht
# Kosmosekõnd

Robert Curbeam (punaste triipudega) koos Christer Fuglesangiga missiooni STS-116 ajal Rahvusvahelise Kosmosejaama välisküljel Uus-Meremaa Cooki väina kohal
Buzz Aldrin Kuu pinnal
**Kosmosekõnd** on iga tegevus, mida astronaut sooritab avakosmoses väljaspool kosmoselaeva. Kuna kosmoses puudub hingatav atmosfäär, sõltub astronaut kosmosekõnnil täielikult skafandrist, mis pakub eluks vajalikke tingimusi.

18. märtsil 1965 sai Aleksei Leonovist esimene inimene, kes sooritas kosmosekõnni kui ta lahkus Voshod 2 kapslist umbes 20 minutiks. 20. juulil 1969 sai Neil Armstrongist esimene inimene kes sooritas kosmosekõnni teisel taevakehal, viibides missiooni Apollo 11 ajal Kuu pinnal 2 tundi ja 31 minutit. 1984. aastal sai Svetlana Savitskajast esimene naine, kes tegi kosmosekõnni. Kolmel viimasel Kuu-missioonil sooritasid kolm astronauti ka süvakosmose kosmosekõnde kui käisid teel tagasi Maale kosmoselaeva välisküljel, et tuua kabiini filmikanistrid.

Kosmosekõnd väljaspool taevakehi võib olla kas köiega kinnitatud ehk astronaut on ühendatud kosmoselaevaga või kinnitamata. Kinnitamata kosmosekõnde on sooritatud vaid kolmel missioonil 1984. aastal, kasutades Manned Maneuvering Unit (MMU) ning ühel katselennul 1994. aastal, kasutades ohutusseadet SAFER.

## Viited
# SpaceX Crew-10

SpaceX Crew-10| Crew Dragoni start |
|  |
| Missiooni tüüp |
ISS-i meeskonna transport |
| Operaator |
SpaceX |
| COSPAR ID | 2025-049A |
| SATCAT |
63204 |
| Missiooni kestus |
147 päeva 16 tundi 29 minutit |
|  |
|  |
| Kosmoseaparaadi omadused |
| Kosmoseaparaat |
Crew Dragon Grace |
| Kosmoseaparaadi tüüp |
Crew Dragon |
| Tootja |
SpaceX |
|  |
|  |
| Meeskond |
| Meeskonna suurus |
4 |
| Meeskonna liikmed |
Anne McClain Nichole Ayers Takuya Onishi Kirill Peskov |
| Ekspeditsioon |
72./73. ekspeditsioon |
|  |
|  |
| Missiooni algus |
| Stardi aeg |
23.03.48, 14. märts 2025 (UTC) |
| Kanderakett |
Falcon 9 Block 5 |
| Stardikompleks |
Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleks 39 |
|  |
|  |
| Missiooni lõpp |
| Vastuvõtja |
MV Shannon |
| Maandumise aeg |
15.33.20, 9. august 2025 (UTC) |
| Maandumispaik |
Vaikne ookean |
|  |
|  |
| Orbiidi elemendid |
| Taustsüsteem |
geotsentriline orbiit |
| Režiim |
Maa-lähedane orbiit |
| Orbiidi kalle |
51,65° |
|  |
|  |
| Põkkumine Rahvusvahelise Kosmosejaamaga |
| Põkkumisvärav |
Harmony eesmine |
| Põkkumise aeg |
16. märts 2025 04.04 (UTC) |
| Lahti põkkumise aeg |
8. august 2025 22.15 (UTC) |
| Põkkumise kestus |
145 päeva 18 tundi 10 minutit |
|  |
|  Vasakult: Peskov, Ayers, McClain ja OnishiErameeskondade programm← SpaceX Crew-9SpaceX Crew-11 → |

**SpaceX Crew-10** oli NASA Erameeskondade programmi kümnes lend ja Crew Dragoni kosmoselaeva kuueteistkümnes mehitatud lend. Missioon viis neli meeskonnaliiget Rahvusvahelisse Kosmosejaama (ISS) ning tõi tagasi Maale.

Missioon startis 14. märtsil 2025 Kennedy Kosmosekeskuse stardikompleksist 39A. Crew-10 jõudis tagasi Maale 9. augustil.

## Meeskond

| Amet | Nimi |
| --- | --- |
| Komandör |  Anne McClain NASA teine kosmoselend |
| Piloot |  Nichole Ayers NASA esimene kosmoselend |
| 1. missiooni spetsialist |  Takuya Onishi JAXA teine kosmoselend |
| 2. missiooni spetsialist |  Kirill Peskov Roskosmos esimene kosmoselend |

## Viited
# Haridžiidid

**Haridžiidid** on vanim islamiusuliste rühmitus. Nad erinevad nii sunniitidest ja šiiitidest. Praegu elavad haridžiidid põhiliselt Omaanis ja Põhja-Aafrikas.

## Vaata ka

* Ibadiidid
# Londoni metroo

Londoni metroo logo, mida 1908 kohendas Edward Johnston
Metroo kaart peatuste ja tsoonidega
**Londoni allmaaraudtee** (inglise keeles *London Underground*, ka *the Tube* ja *the Underground*) on metroovõrgustik, mis teenindab Londoni linna ja mõnda külgnevat maakonda.

See on maailma vanim allmaaraudtee. Selle esimene liin avati 10. jaanuaril 1863.

Londoni metrool on 11 liini ja 273 jaama ning on jagatud 6 tsooniks. Tänapäeval teenindab Londoni metroo kuni 5 miljonit reisijat päevas.

1. jaanuaril 1948 Londoni metroo riigistati.

## Liinid

| Liin | Värv | Avatud | Pikkus |
| --- | --- | --- | --- |
| Bakerloo Line | Pruun | 1906 | 23 km |
| Central Line | Punane | 1900 | 74 km |
| Circle Line | Kollane | 1884 | 22 km |
| District Line | Roheline | 1868 | 64 km |
| Hammersmith & City Line | Roosa | 1864 | 14 km |
| Jubilee Line | Hõbe | 1979 | 36 km |
| Metropolitan Line | Purpur | 1863 | 67 km |
| Northern Line | Must | 1890 | 58 km |
| Piccadilly Line | Tumesinine | 1906 | 71 km |
| Victoria Line | Helesinine | 1969 | 21 km |
| Waterloo & City Line | Türkiis | 1898 | 2 km |

## Galerii

* Metroo kaart 1908. aastast
* Districti liini rong saabub Blackfriarsi peatusse
* Northerni liini rong
* Rong South Wimbledoni peatuses
* Sissepääs jaama

## Vaata ka

* Cockfostersi metroojaam
* Great Portland Streeti metroojaam
* Piccadilly Circuse metroojaam
* Waterloo metroojaam
* King's Crossi tulekahju

## Välislingid

* Londoni metroo koduleht
* Londoni metroo kaart
# Leelismetallid

**Leelismetallid** on perioodilisussüsteemi IA rühma kuuluvad metallilised elemendid. Need on liitium, naatrium, kaalium, rubiidium, tseesium ja frantsium.

Nimetus "leelismetallid" tuleneb sellest, et rühma kahe peamise esindaja – naatriumi ja kaaliumi – hüdroksiidid on tuntud leelistena. Vaba kaaliumi ja naatriumi õnnestus sulatatud leeliste elektrolüüsimisel esimesena saada 1807. aastal inglise keemikul Humphry Davyl.

Et leelismetallide aatomitel on väliskihis ainult üks elektron, mis asub tuumast kaugel, loovutavad nad selle elektroni väga kergesti, muutudes positiivse laenguga ioonideks. Elektronide väliskihi ja eelviimase kihi ühesugusest ehitusest on tingitud kõikide leelismetallide omavaheline sarnasus, erinevused seisnevad peamiselt suurema järjenumbriga elementide kõrgemas keemilises aktiivsuses. Keemiliste omaduste poolest kuuluvad leelismetallid kõige aktiivsemate elementide hulka – nad on väga tugevad redutseerijad.

Looduses esinevad leelismetallid üksnes ühenditena. Naatrium ja kaalium kuuluvad Maa kõige levinumate elementide hulka: naatriumkloriid (sool) sisaldub merevees ning moodustab paiguti võimsaid kivisoolalademeid. Suurtes kogustes leidub ka teisi naatriumsoolasid: naatriumnitraati, naatriumkarbonaati (sooda) ja naatriumsulfaati. Looduslikest kaaliumisooladest on levinuim kaaliumkloriid. Teised leelismetallid on looduses palju vähem levinud. Näiteks esineb frantsiumi looduslikult väga väikeses koguses aktiiniumireas (poolestusajaga kuni 22 minutit on ta kõige lühema poolestusajaga esimese 105 elemendi seas ja erinevalt suurema järjenumbriga elementidest pole frantsiumi puhul seni avastamata pikema poolestusajaga isotoopide olemasolu tõenäoline).

Kõik leelismetallid moodustavad hüdroksiide, mis lahustuvad hästi vees ja dissotsieeruvad, eraldades hüdroksiidioone.

## Vaata ka

* Leelismuldmetallid
* Keemiliste elementide perioodilisussüsteem
# Flagshipi programm

Kosmosesondi Cassini foto Saturnist ja tema rõngastest
**Flagshipi programm** on üks NASA programmidest Päikesesüsteemi uurimiseks, mis on mõeldud kõige ajakulukamate ning kallimate missioonide jaoks. Flagshipi programmist väiksemad on keskmise eelarvega Discovery programm ja väikese eelarvega New Frontiersi programm.

NASA Flagshipi programmi missioonide eelarve on tavaliselt üle ühe miljardi USA dollari, mis võimaldab uurida NASA jaoks eriti tähtsaid objekte. Flagshipi missioone on tänini saadetud näiteks Jupiterile, Europale, Saturnile ja Marsile.

## Ajalugu

1992. aastal otsustas NASA, et missioonid peaksid valituks osutumise nimel hakkama omavahel võistlema. Sellest otsusest sündisid esialgu Discovery ja Flagshipi programm. Hiljem lisandus nendele ka New Frontiersi programm.

2011. aastal teatas Ameerika Ühendriikide Riiklik Teadusnõukogu, et NASA Flagshipi missioonide kõrgeimaks prioriteediks peaks olema Mars Astrobiology Explorer-Cacher (MAX-C), mis pidi olema NASA panus ExoMarsi ja eelkäija Marsi pinnaseproovide Maale toomise missioonile. Tähtsuselt järgmine pidi olema NASA-ESA ühismissioon EJSM/Laplace ja oluliseks peeti ka Veenusele, Uraanile ja Enceladusele kosmosesondide saatmist.

Veebruaris 2012 peatas NASA eelarvekärbete tõttu oma osaluse ExoMarsis, et kinni maksta James Webbi kosmoseteleskoobi lisakulud. Samuti peatati teadmata ajaks kõikide Flagshipi programmi missioonide planeerimine. NASA on planeerimise peatamise suhtes hiljem teinud ka erandeid ning detsembris 2012 kuulutati välja Mars 2020 missioon. 2015. aastal teatas NASA Europa Multiple-Flyby Missioni heaks kiitmisest.

## Flagshipi missioonid

NASA Flagshipi programmi kuuluvad järgmised missioonid:

Varasemad ja käigusolevad missioonid| Illustratsioon | Missiooni nimi | Toimumise aastad | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Voyageri programm | 1977– |  |
|  | Galileo | 1989–2003 |  |
|  | Cassini–Huygens | 1997–2017 | NASA-ESA ühismissioon. ESA tarnis Huygensi maanduri ja NASA ehitas kosmosesondi Cassini. |
|  | Chandra X-ray Observatory | 1999– |  |
|  | Mars Science Laboratory | 2011– | MSL maandas Marsile Curiosity kulguri |

Planeeritavad missioonid| Illustratsioon | Missiooni nimi | Stardi aasta | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Mars 2020 | 2020 |  |
|  | Europa Multiple-Flyby Mission | 2022 |  |

## Viited
# BepiColombo

BepiColombo|  |
|  |
| Operaator |
ESA JAXA |
| COSPAR ID | 2018-080A |
| SATCAT |
43653 |
|  |
|  |
| Kosmoseaparaadi omadused |
| Tootja |
EADS Astrium |
| Stardimass |
4100 kg |
| Kuivmass |
2700 kg |
|  |
|  |
| Missiooni algus |
| Stardi aeg |
01.45.00, 20. oktoober 2018 (UTC) |
| Kanderakett |
Ariane 5 |
| Starditeenuse osutaja |
Arianespace |
|  |
| Horizon 2000 Plus← LISA PathfinderCHEOPS → |

**BepiColombo** on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Jaapani kosmoseagentuuri JAXA ühismissioon, mis suundub uurima Merkuuri.

Missiooni eesmärgiks on põhjalikult uurida Merkuuri magnetvälja, sisestruktuuri ja pealispinda. Missioon koosneb kahest koos startivast kosmosesondist, Mercury Planetary Orbiter'ist (MPO) ja Mercury Magnetospheric Orbiter'ist (MMO). BepiColombo startis 20. oktoobril 2018 Guajaana kosmosekeskusest kanderaketiga Ariane 5. Merkuuri juurde saabumine oli kavandatud novembris 2025 pärast möödalendu Maast, kahte möödalendu Veenusest ja kuut möödalendu Merkuurist. 15. mail 2024 teatas ESA, et "tõrge" ei võimaldanud kosmoselaeva tõukuritel 26. aprillil planeeritud manöövri ajal täisvõimsusel töötada. 2. septembril teatas ESA, et olemasoleva tõukejõu vähenemise kompenseerimiseks töötati välja muudetud trajektoor, mis lisab teekonnale 11 kuud, lükates eeldatava saabumiskuupäeva edasi 5. detsembrist 2025 novembrisse 2026.

Missioon nimetati Itaalia teadlase Giuseppe Colombo järgi.

## Viited
# Hayabusa 2

Hayabusa 2|  |
|  |
| Missiooni tüüp |
Asteroidi pinnaseproovide Maale toomine |
| Operaator |
JAXA |
| COSPAR ID | 2014-076A |
| SATCAT |
40319 |
|  |
|  |
| Kosmoseaparaadi omadused |
| Tootja |
NEC |
| Stardimass |
609 kg |
| Võimsus |
1.4 kW (1,4 aü) |
|  |
|  |
| Missiooni algus |
| Stardi aeg |
04.22.00, 3. detsember 2014 (UTC) |
| Kanderakett |
H-IIA |
| Stardikompleks |
Yoshinobu stardikompleks, Tanegashima Kosmosekeskus |
|  |
| ← Hayabusa |

**Hayabusa 2** (jaapani keeles はやぶさ2 'rabapistrik 2') on Jaapani kosmoseagentuuri JAXA kosmoseaparaat, mille eesmärk on uurida asteroidi 162173 Ryugu ja tuua sellelt Maale pinnaseproove.

Missioon startis 3. detsembril 2014 Tanegashima Kosmosekeskusest ja jõudis Ryugu orbiidile 27. juunil 2018. Hayabusa 2 võttis Ryugult pinnaseproovid 21. veebruaril ja 5. aprillil 2019. Aparaat uuris Ryugut novembrini 2019 ja asus seejärel tagasiteele Maa suunas. Kapsel pinnaseproovidega eraldus aparaadist 220 000 km kaugusel Maast ning see maandus 5. detsembril 2020 Austraalias Woomeras. Hayabusa 2 suundus uurima asteroidi 1998 KY26, mille juurde saabub 2031. aastal.

Hayabusa 2 on edasiarendatud Hayabusast, mis uuris aastatel 2005-2007 asteroidi 25143 Itokawa. 21. septembril 2018 eraldusid Hayabusa 2 küljest kaks kulgurit, mis maandusid edukalt Ryugu pinnale.

## Viited
# Vanaegiptuse mütoloogia

Osiris, Egiptuse allilma ja ülestõusnute jumal
**Vanaegiptuse mütoloogia** on müütide kogum vanaegiptusest, mis käsitleb Egiptuste jumalate ja jumalannade tegemisi. Nendes müütides väljenduvad mõtted on suur osa vanaegiptuse religioonist. Müüdid esinevad tihti Egiptuse kirjutistes ja kunstis, eriti lühijuttudes ja religioossetes teostes nagu hümnides, rituaali- ja matusetekstides ning templi kaunistustes. Need allikad sisaldavad harva täielikku müüti ning tihti kirjeldavad ainult väikeseid lõigukesi.

Inspireerituna looduse tsüklilisusest, tajusid vanaegiptlased olevikku korduvate tsüklitena, minevikku aga lineaarsena. Mineviku lineaarsuses toimunud müüdid andsid aluse olevikulises ajas toimuvate sündmuste tsükliteks. Olevikus toimuvad sündmused kordavad müüte, mis uuendab Maati, universumi fundamentaalset korda. Kõige tähtsamate episoodide hulgas on loomisemütoloogiad, milles jumalad loovad universumi ürgsest kaosest; lood päikesejumala Ra valitsemisest Maa üle; ja Osirise müüt, mis räägib jumalate Osirise, Isise ja Horose võitlusest kaosejumala Sethi vastu. Olevikusündmused, mida võib pidada müütideks, hõlmavad Ra igapäevastteekonda läbi maailma ja allmaailma Duati. Korduvad teemad nendes müütilistes episoodides hõlmavad konflikti Maati pooldajate ja segaduse jõudude vahel, vaarao tähtsus Maati säilitamisel ja jätkuv jumalate surm ja taassünd.

Nende pühade sündmuste detailid erinevad tekstides ja on tihti vastuolus üksteisega. Vanaegiptuse müüdid on põhiliselt metafoorilised, tõlkides jumaluste olemust ja käitumisviise inimestele mõistetavaks. Iga müüdi variant esindab erinevat sümboolset perspektiivi, rikastades egiptlaste arusaama jumalatest ja maailmast.

Mütoloogial oli suur mõju Vana-Egiptuse kultuurile. See inspireeris või mõjutas mitmeid usurituaale ja tagas ideoloogilise aluse vaarao positsioonile. Müütide stseenid ja sümbolid esinevad hauakambrite, templite ja amuletide kunstis. Kirjanduses kasutati müüte või nende elemente humoorikates kui ka allegoorilistes juttudes, mis näitab, et egiptlased kasutasid mütoloogiat mitmesuguste eesmärkide saavutamiseks.
# Planck

Plancki satelliidi mudel
**Planck** oli Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) hallatav kosmoseobservatoorium aastatel 2009–2013, mille eesmärk oli kaardistada kosmilise mikrolaine-taustkiirguse (CMB) anisotroopiaid mikrolaine- ja infrapunasagedustel kõrge tundlikkuse ja nurkeraldusvõimega.

Plancki observatoorium oli mitmete kosmoloogiliste ja astrofüüsikaliste probleemide jaoks oluline teabeallikas. Üks selle peamisi eesmärke oli testida teooriaid varajase Universumi ja kosmilise struktuuri päritolu kohta. Planck andis märkimisväärse ülevaate Universumi koostisest ja arengust.

21. märtsil 2013 avaldas Plancki meeskond oma esimese taevakaardi kosmilise mikrolaine tausta kohta. Kaart oli erakordse kvaliteediga ja võimaldas teadlastel mõõta temperatuurimuutusi CMB-s enneolematu täpsusega. 2015. aasta veebruaris avaldati laiendatud väljaanne, mis sisaldas polarisatsiooniandmeid. Plancki meeskonna viimased dokumendid avaldati 2018. aasta juulis, mis tähistas ühtlasi Plancki meeskonna tegevuse lõppu.

## Plancki passiveerimine

Missiooni lõppedes viidi Planck heliotsentrilisele orbiidile ja passiveeriti, et vältida tulevasi missioone ohtu seadmast. Lõplik deaktiveerimiskäsk saadeti Planckile 2013. aasta oktoobris.
# Edmund Burke

Edmund Burke'i portree; autor: James Northcote**Edmund Burke** (12. jaanuar 1730(?) – 9. juuli 1797) oli Iiri päritolu riigimees, poliitikateoreetik ja filosoof ning aastatel 1766–1794 viigide partei esindajana Suurbritannia parlamendi alamkoja liige.

Parlamendis kritiseeris Burke Briti Ameerika kolooniate kohtlemist, eelkõige maksupoliitikat, ning toetas kolonistide õigust vastustada emamaa võimu, kuigi ei pooldanud nende iseseisvuspüüdlusi. Sellele lisaks on ta tuntud katoliiklaste õiguste eest võitleja ning Prantsuse revolutsiooni tulise vastasena.

19. sajandil hindasid Burke'i kõrgelt nii konservatiivid kui ka liberaalid. Hiljem on teda hakatud lugema moodsa konservatismi isaks; tema "Mõtisklusi Prantsuse revolutsioonist" loetakse üheks selle alustekstiks.

Eestis tegutseb Edmund Burke'i Selts.

## Vaata ka

* A Philosophical Enquiry into the Origin of our Ideas of the Sublime and Beautiful

## Viited
# 310 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
5. sajand eKr |
**4. sajand eKr** |
3. sajand eKr |
►

◄ | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | **310. aastad eKr** | 300. aastad eKr |
290. aastad eKr |
►

◄◄ | ◄ | 313 eKr | 312 eKr | 311 eKr | **310 eKr** |
309 eKr |
308 eKr |
307 eKr |
► |
►►

**310. aasta eKr**

## Sündmused

* Tuneesia lähedal toimunud lahingus võitsid Sürakuusa väed Kartaagot
* Zenon Kitionist asutas Ateenas oma filosoofiakooli (stoikud)

## Sündinud

## Surnud
# Gerd Binnig

Binnig (2013)
**Gerd Karl Binnig** (sündinud 20. juulil 1947 Frankfurdis) on saksa füüsik.

1986. aastal anti talle ja Heinrich Rohrerile pool Nobeli füüsikaauhinda skaneeriva tunnelmikroskoobi kavandamise eest (teise poole sai Ernst Ruska).

## Tunnustus

* 2016 – Kavli auhind nanotehnoloogias
# Aegukga

Aegukga
**Aegukga** (**애국가**, 愛國歌) on Lõuna-Korea (Korea Vabariigi) riigihümn. Pealkiri tähendab 'Laul armastusest kodu]maa vastu'.

Võeti kasutusele riigihümnina 1948. Sõnade autorid on Yun Ch'I-Ho (윤치호, 尹致昊) (1865–1946) ja An Ch'Ang-Ho (안창호, 安昌浩) (1878–1938), muusika kirjutas An Ik Tae (안익태, 安益泰) (5. detsember 1906 – 16. september 1965).

|  |  |
| --- | --- |
| Sõnad
동해 물과 백두산이 마르고 닳도록
하느님이 보우하사 우리나라 만세
*Refrään:* 무궁화 삼천리 화려강산
대한사람 대한으로 길이 보전하세
남산 위에 저 소나무 철갑을 두른 듯
바람서리 불변함은 우리 기상일세
*Refrään.*
가을 하늘 공활한데 높고 구름 없이
밝은 달은 우리 가슴 일편단심일세
*Refrään.*
이 기상과 이 맘으로 충성을 다하여
괴로우나 즐거우나 나라 사랑하세
*Refrään.*
 | Ladina transkriptsioon
1. Donghae mulgwa Baekdusani mareugo daltorok
Haneunimi bouhasa urinara manse<
*Refrään:* Mugunghwa samcheonli hwaryeogangsan
Daehansaram daehaneuro giri bojeonhase
2. Namsan wie jeo sonamu cheolgabeul dureun deut
Baram seori bulbyeonhameun uri gisangilse
*Refrään.*
3. Ga-eul haneul gonghwalhande nopgo gureum eopsi
Balgeun dareun uri gaseum ilpyeondansimilse
*Refrään.*
4. I gisanggwa i mameuro chungseong-eul dahayeo
Goerouna jeulgeouna nara saranghase
*Refrään.*
 |