Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kārtikeja

**Kartikeya** on sõjajumal ning jumalate armee kindral. Tavaliselt kujutatakse teda kuue peaga. Ühes käes kannab ta oda nimega Shakti ja teise käega õnnistab ta alati oma järgijaid. Ta ratsutab paabulinnu seljas.
# Tähtkujude loend

**Tähtkujude loend** loetleb tähtkujusid, mille on määranud Rahvusvaheline Astronoomiaunioon. Neid on 88.

| Tähtkuju | Lühend | Tähtkuju (ladina keeles) |
| --- | --- | --- |
| Ahi | For | Fornax |
| Ahter | Pup | Puppis |
| Altar | Ara | Ara |
| Ambur | Sgr | Sagittarius |
| Andromeeda | And | Andromeda |
| Berenike Juuksed | Com | Coma Berenices |
| Delfiin | Del | Delphinus |
| Eriidanus | Eri | Eridanus |
| Fööniks | Phe | Phoenix |
| Herkules | Her | Hercules |
| Hobu | Equ | Equuleus |
| Hunt | Lup | Lupus |
| Hüdra | Hya | Hydra |
| Ilves | Lyn | Lynx |
| Indiaanlane | Ind | Indus |
| Jahipenid | CVn | Canes Venatici |
| Jänes | Lep | Lepus |
| Jäär | Ari | Aries |
| Kaalud | Lib | Libra |
| Kaaren | Crv | Corvus |
| Kaelkirjak | Cam | Camelopardalis |
| Kaksikud | Gem | Gemini |
| Kalad | Psc | Pisces |
| Kaljukits | Cap | Capricornus |
| Kameeleon | Cha | Chamaeleon |
| Karikas | Crt | Crater |
| Karjane | Boo | Bootes |
| Kassiopeia | Cas | Cassiopeia |
| Kefeus | Cep | Cepheus |
| Kell | Hor | Horologium |
| Kentaur | Cen | Centaurus |
| Kiil | Car | Carina |
| Kilp | Sct | Scutum |
| Kolmnurk | Tri | Triangulum |
| Kompass | Pyx | Pyxis |
| Kotkas | Aql | Aquila |
| Kujur | Scl | Sculptor |
| Kuldkala | Dor | Dorado |
| Kurg | Gru | Grus |
| Kärbes | Mus | Musca |
| Lavamägi | Men | Mensa |
| Lendkala | Vol | Volans |
| Lohe | Dra | Draco |
| Luik | Cyg | Cygnus |
| Lõunahüdra | Hyi | Hydrus |
| Lõunakala | PsA | Piscis Austrinus |
| Lõunakolmnurk | TrA | Triangulum Australe |
| Lõunakroon | CrA | Corona Australis |
| Lõunarist | Cru | Crux |
| Lõvi | Leo | Leo |
| Lüüra | Lyr | Lyra |
| Maalija | Pic | Pictor |
| Madu | Ser | Serpens |
| Maokandja | Oph | Ophiuchus |
| Mikroskoop | Mic | Microscopium |
| Neitsi | Vir | Virgo |
| Nool | Sge | Sagitta |
| Oktant | Oct | Octans |
| Orion | Ori | Orion |
| Paabulind | Pav | Pavo |
| Paradiisilind | Aps | Apus |
| Pegasus | Peg | Pegasus |
| Perseus | Per | Perseus |
| Pump | Ant | Antlia |
| Purjed | Vel | Vela |
| Põhjakroon | CrB | Corona Borealis |
| Rebane | Vul | Vulpecula |
| Sekstant | Sex | Sextans |
| Sirkel | Cir | Circinus |
| Sisalik | Lac | Lacerta |
| Skorpion | Sco | Scorpius |
| Suur Peni | CMa | Canis Major |
| Suur Vanker | UMa | Ursa Major |
| Sõnn | Tau | Taurus |
| Teleskoop | Tel | Telescopium |
| Tuukan | Tuc | Tucana |
| Tuvi | Col | Columba |
| Uurits | Cae | Caelum |
| Vaal | Cet | Cetus |
| Veevalaja | Aqr | Aquarius |
| Veomees | Aur | Auriga |
| Vinkel | Nor | Norma |
| Vähk | Cnc | Cancer |
| Väike Lõvi | LMi | Leo Minor |
| Väike Peni | CMi | Canis Minor |
| Väike Vanker | UMi | Ursa Minor |
| Võrk | Ret | Reticulum |
| Ükssarvik | Mon | Monoceros |
# Salta provints

| Salta provints |
| --- |
|

---

 |
| hispaania Provincia de Salta |
|

---

 |
|

Salta provintsi lipp
Salta provintsi vapp

---

 |
|
Pindala: 155 488 km² |
|
Elanikke: 1 441 351 (2022)  |
|
Rahvastikutihedus: 9,3 in/km² |
|
Keskus: Salta |
| Wikimedia | © OpenStreetMap |

**Salta provints** on Argentina 1. järgu haldusüksus. Asub riigi põhjaosas. Piirneb läänes Tšiiliga, põhjas Boliivia ja Paraguayga.

Provints jaguneb 23 kohalikuks omavalitsuseks.

## Viited

## Välislingid

* Salta provintsi koduleht
* Turismileht

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
# Rabi

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib juudi õpetajast; Fidži saare kohta vaata artiklit Rabi saar; Tšehhi linna kohta vaata artiklit Rabí* |

---

Rabi õpetamas lastele usuõpetust (2004)
**Rabi** on juudi õpetaja üldnimetus.

Sõna tuleb heebrea keelest *rabbi* (minu õpetaja). Rabi on kirjatundja, kes tunneb Toorat ja Talmudi. On autoriteet õiguse küsimustes.

## Vaata ka

* rabinaat
# Germaani keeled

| Germaani keeled |
| --- |
| Piirkonnad |
Põhja-, Lääne- ja Kesk-Euroopa, Angloameerika, Okeaania, Lõuna-Aafrika |
| Keelesugulus |
indoeuroopa |
| ██ Riigid, kus germaani keeled on rahvastiku enamikule esimeseks keeleks
██ Riigid, kus germaani keel on ametlik keel, kuid pole enamuskeel
██ Riigid või regioonid, kus germaani keel on mitteametlik keel või kohaliku vähemuse keel |

**Germaani keeled** on Indoeuroopa keelkonda kuuluv keelterühm. Neid keeli räägivad germaani rahvad, kes jäid Põhja-Euroopasse Rooma impeeriumi aegadest.

Kõnelejate arvult suurimad germaani keeled on inglise keel ja saksa keel. Olulised on ka hollandi keel, flaami keel ja skandinaavia keeled.

Germaani keelte hüpoteetiline algkeel on germaani algkeel. Seda kõneldi Põhja-Euroopas umbes 1. aastatuhandel eKr ehk rauaajal.

Vanim teadaolev põhjagermaani keelekuju on muinaspõhja keel.

## Liigitus

### Põhjagermaani keeled

* fääri keel
* gutni keel
	+ vanagutni keel
* islandi keel
	+ kõrgislandi keel
* norra keel
	+ bokmål
	+ uusnorra keel
* norni keel
* rootsi keel
* taani keel

### Läänegermaani keeled

* inglise keel
	+ vanainglise keel
* friisi keel
* jidiši keel
* afrikaani keel
* alamsaksa keel
* hollandi keel
* flaami keel
* letseburgi keel
* saksa keel

### Idagermaani keeled

* gooti keel
# Pookimine

**Pookimine** ehk **vääristamine** on vegetatiivse paljundamise viis, mille korral ühe taime (emataime) tükike (poogend) pannakse kasvama teise taime (aluse) juurele või võrasse.

Pärast kokkukasvamist areneb poogendist oks, mis säilitab oma sordiomadused. Puittaimedel kasvab poogend alusega kokku kambiumi abil. Pookimisega hakati paljundama viljapuusorte, mida võrsikute ja pistikute abil paljundada ei õnnestunud.

Poogitud taimel on vähemalt kaks pookekomponenti:

* Alus, millel on juured
* Poogend, millel on oksastik, õied ja viljad

Võimalik on ka kolmas komponent, nn vahepoogend ehk interkalaar. Vahepoogend on tükike kolmanda taime varrest poogitava taime aluse ja poogendi vahel.

Pookimisviisidest on kõige levinumad oksastamine ja silmastamine. Pikemat kokkukasvamisaega nõudvate komponentide ühendamiseks kasutatakse ka ligistamist.

## Viited
# Tulirelv

Poolautomaatpüstol SIG Pro ja sellele sobivad padrunid
**Tulirelv** on laskerelv, mille laeng – haavlid, kuul, miin, mürsk või muu lendkeha – paisatakse rauaõõnest välja püssirohu või mõne muu sarnase aine plahvatuslikul põlemisel tekkinud kuumade gaaside kiire paisumise tagajärjel.

Tulirelv koosneb relva rauast (sile- või vintraudne), lukustus- ja löökmehhanismist, sihikust või sihtimisseadmetest, käsirelvadel kabast, suurtükkidel alusest ehk lafetist ning sinna juurde kuuluvast laskemoonast.

Tulirelvad liigitatakse eri kaliibriga käsitulirelvadeks ehk laskurrelvadeks ja suurtükkideks.

Esimesed käsitulirelvad võeti kasutusele 15. sajandi esimesel poolel. Sõjategevuses hakati suurtükke kasutama 16. sajandil.

## Eestis

Eesti õigusruumis

* liigitatakse tulirelvi järgmiselt:
	+ pikkuse ja relvaraua pikkuse järgi;
	+ kasutatava padruni järgi;
	+ relvaraua õõne järgi;
* loetakse tulirelva olulisteks osadeks relvaraud, relvaraam, relva lukukoda, püstolikelk, trummel, lukk, sulgur ja adapter.

## Vaata ka

* C.I.P. (Commission Internationale Permanente pour l'épreuve des armes à feu portatives, Permanent International Commission for the Proof of Small Arms)
* Padrun
* Tulirelvade loend
* Kaitseriiv

## Viited

* C.I.P. Proofs videos
# Proosa

**Proosa** (ladina keeles *prōsa*) on levinuim keelekasutamise vorm. Seda iseloomustab sidumata kõne ning seda vastandatakse luulele, mida iseloomustab seotud kõne. Proosa ja luule vahel on üleminekuvorme (rütmiline proosa, vabavärss).

Proosavormi kasutatakse osas ilukirjandusest (proosakirjanduses), ajakirjanduses, entsüklopeediates, filmides, filosoofias ja paljudes muudes kommunikatsioonivormides. Inimest, kes kirjutab ilukirjanduslikku proosat, nimetatakse proosakirjanikuks. Teine keelekasutusvorm on luule.

Tekstinäide proosa ja värsi erinevuse illustreerimiseks
Proosa liigid:

* romaan
* lühijutt
* jutustus

## Vaata ka

* Eesti proosa
* luule

## Välislingid

* Luule ja proosa
* Modernistlik proosa