# 1989

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastast; Taylor Swifti albumi kohta vaata artiklit 1989 (Taylor Swifti album)* |

---

◄ |
19. sajand |
**20. sajand**
| 21. sajand

◄ |
1950. aastad |
1960. aastad |
1970. aastad |
**1980. aastad**
| 1990. aastad
| 2000. aastad
| 2010. aastad

◄◄ |
◄ |
1985 |
1986 |
1987 |
1988 |
**1989**
| 1990
| 1991
| 1992
| 1993
| ►
| ►►

Sündinud · Surnud

**1989. aasta** (**MCMLXXXIX**) oli 20. sajandi 89. aasta.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

* 7. jaanuar – suri Jaapani keiser Hirohito ja tema poeg Akihito krooniti Jaapani 125. keisriks.

### Veebruar

* 15. veebruar – Nõukogude Liit kuulutas, et kõik nende väeosad on Afganistanist lahkunud.

### Märts

* 17. märts – Itaalias Pavia linnas varises kokku 14. sajandil ehitatud Torre Civica torn.

### Aprill

* 9. aprill – Gruusias toimus Thbilisi veretöö.
* 15. aprill – Suurbritannias Sheffieldis toimus Hillsborough' staadioni katastroof: rahvarüsinas hukkus 96 inimest.

### Mai

* 20. mai – Hiina kuulutas Tian'anmeni meeleavalduste tõttu Pekingis välja sõjaseisukorra.

### Juuni

* 4. juuni – Tian'anmeni väljakul suruti maha üliõpilaste meeleavaldus (vt 1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused).
* 10. juuni – Hiina ja Taiwan avasid telefoni otseside.

### Juuli

* 27. juuli – Christer Pettersson mõisteti süüdi ja sai eluaegse vanglakaristuse Rootsi peaministri Olof Palme tapmise eest 1986. aastal. Ta tunnistati hiljem õigeks ja mõrv jäi lahendamata.

### August

* 23. august – toimus Balti riike läbinud 600-kilomeetrine Balti kett.

### September

* 15. september – asutati Eesti vanim IT-ettevõte Baltic Computer Systems.

### Oktoober

* 1. oktoober – esimese maailma riigina seadustas Taani samasooliste abielu.
* 11. oktoober – rahvusvaheline konsortsium, mida juhib Texaco Inc, avastas kvaliteetset toornaftat Aafrika ranniku lähedalt.
* 25. oktoober – NSV Liidu Riigipank teatas rubla devalveerimisest.

### November

* 9. november – lammutati Berliini müür.

### Detsember

* 2. detsember – Maltal kohtusid George H. W. Bush ja Mihhail Gorbatšov esimest korda silmast silma. Seda peetakse üheks külma sõja lõpu tähiseks.
* 2. detsember – Malaia Kommunistlik Partei ning Malaisia ja Tai valitsused allkirjastasid Hat Yai rahulepingu, mis lõpetas kommunistliku ülestõusu Malaisias.
* 17. detsember – valmis esimene "Simpsonite" osa.
* 28. detsember – Leedus hakkas esimesena Nõukogude Liidu liiduvabariikidest ametlikult kehtima mitmeparteisüsteem.

## Sündmused Eestis

Vabariigi aastapäeva tähistamine Tartus
Balti kett Eestis
I ülemaailmsed eesti noorte päevad
* 12. jaanuar – rahvaloenduse tulemuste järgi oli Eestis 1 565 662 elanikku, sh eestlasi vaid 61,5%.
* 14. jaanuar – taastati Eesti olümpiakomitee, juhtimine jagatud Arnold Greeni ja Atko Viru vahel.
* 18. jaanuar – ülemnõukogu kehtestas eesti keele riigikeelena.
* 21. jaanuar – Tartus toimus Sõltumatu Infokeskuse ja ERSP korraldusel foorum "Kuidas taastada Eesti iseseisvus".
* 17. veebruar – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kuulutas 24. veebruari iseseisvuspäevaks.
* 24. veebruar – Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ja Eesti Kristlik Liit esinesid üleskutsega Eesti kodanike komiteede asutamiseks, Eesti kodanike registreerimiseks ja Eesti Kongressi ettevalmistamiseks.
* 24. veebruar – Pika Hermanni torni heisati taas sinimustvalge lipp.
* 28. veebruar – IME koondkontseptsioon anti valitsusele üle.
* 4.-5. märts – toimus Interliikumise 1. kongress.
* 9. märtsil – Tallinnas Harju tänaval mälestati rahvakogunemisega 1944. aasta märtsipommitamise ohvreid.
* 12. märts – loodi Eesti kodanike komiteede ajutine sidetoimkond.
* 14. märts – interliikujad korraldasid Tallinnas, Kohtla-Järvel ja Tartus meeleavaldusi.
* 15. märts – ilmuma hakkas Rahvarinde häälekandja Vaba Maa.
* 20. märts – peamiselt Andres Tarandi algatusel kehtestati Eestis kohalik vööndiaeg.
* 21. märts – Kadrinas asutati esimene Eesti kodanike komitee, aasta lõpuks oli neid loodud üle Eesti 131, lisaks 14 maakonnakomiteed.
* 25. märts – märtsiküüditamiste mälestamise raames asutati ka õigusvastaselt represseeritute liit Memento.
* 26. märts – NSV Liidu rahvasaadikute valimised Eestis, enim kohti sai Rahvarinne.
* 31. märts – taasasutati korporatsioon Revelia.
* 15. aprill – Tartus toimus kolmas sõltumatu noortefoorum.
* 27. aprill – Tallinnas asutati Eesti Demokraatlik Tööerakond Vello Saatpalu juhtimisel.
* 28. aprill – asutati Nõmme Eesti Kodanike Komitee.
* 30. aprill – 1. mai – toimus NSV Liidu ikestatud rahvaste koordinatsiooninõukogu kokkusaamine Loodil.
* 7. mai – asutati Eesti Maaliit. Selle kaasesimeesteks said Olev Saveli, Arvi Kallakmaa ja Villu Müüripeal.
* 12. mai – Virumaal asutati esimene Eesti kodanike maakonnakomitee.
* 13.-14. mai – toimus Eesti, Läti ja Leedu rahvarinnete esimene Balti Assamblee Tallinnas.
* 18. mai – ülemnõukogu otsus Eesti NSV üleminekust isemajandamisele
* 8. juuni – Eestis algasid 17. juunini kestvad I ülemaailmsed eesti noorte päevad.
* 25. juuni – Tahkurannas taasavati Konstantin Pätsi ausammas.
* 29.-30. juuni – Eesti Kristlik Liit jagunes poliitiliseks parteiks Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja mittepoliitiliseks ühenduseks Eesti Kristlik Ühendus.
* 6.-7. juuli – ajalehes Edasi ilmus intervjuu Edgar Savisaarega, milles viimane ründas teravalt kodanike komiteesid.
* 13. juuli – ilmuma hakkas Eesti esimene sõltumatu maakonnaleht Lääne Elu.
* 15. juuli – Balti rahvarinded otsustasid korraldada Balti keti.
* 8. august – ülemnõukogu võttis vastu otsuse haldusreformi läbiviimisest ning kohalike rahvasaadikute nõukogude valimise seaduse.
* 10. august – asutati Eesti Roheline Partei.
* 17. august – 34 mõttekaaslast asutasid Raamatuühingu saalis Ühenduse RES PUBLICA.
* 23. august – Tallinnas toimus kolmas Hirvepargi miiting, samal ajal kogunes Eestist ligi 400 000 inimest Balti ketti.
* 26. august – NLKP Keskkomitee tegi ähvardava avalduse, mis sundis rahvarinnet loobuma teise Eestimaa Laulu korraldamisest.
* 21. september – loodi Eesti Vabariigi kodanike Tallinna komitee, mis hoogustas veelgi kodanike registreerimist Tallinnas.
* 22. september – ilmus ajalehe Eesti Ekspress esiknumber.
* 9. oktoober – ilmus ajalehe Äripäev esiknumber.
* 11. november – Tallinnas valiti Eesti vabariigi kodanike peakomitee. Selle juhiks sai Tunne Kelam.
* 13. november – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu otsuse "Ajaloolis-õiguslikust hinnangust Eestis 1940. aastal toimunud sündmuste kohta".
* 13. november – Kentmanni tänav Tallinnas sai tagasi oma ajaloolise nime. Vahepeal oli aastatel 1940–1941 ja alates 1944. aastast tänava nimi olnud Jaan Kreuksi tänav. Enne seda kaks aastat K. Pätsi tänav.
* 24. november – Tartus hakkas tegutsema põrandaalune noortele suunatud raadiojaam Sunlight, mille miilits peilingute abil lõpuks sulges.
* 25. november – Eesti Töökollektiivide Liit otsustas toetada Eesti kongressi valimisi.
* 27. november – NSV Liidu ülemnõukogu tunnustas Balti riikide isemajandamist.
* 10. detsember – toimusid esimesed sõjajärgsed demokraatlikud kohalike omavalitsuste valimised Eestis.
* 15. detsember – moodustati klubi Liberaalsed Reformistid.
* 15. detsember – taasasutati Eesti Pank.
* 17. detsember – tegevust alustas Eesti Liberaalne Rahvaerakond.
* 20. detsember – tegevust alustas partei Eesti Vabad Demokraadid .
* 31. detsember – likvideeriti Eesti NSV Riiklik Hariduskomitee ning tegevust taasalustas Eesti NSV haridusministeerium. See oli osa ulatuslikust valitsusreformist Eesti NSV-s.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 1989*
* 9. jaanuar – Nina Dobrev, Kanada näitleja
* 12. jaanuar – Axel Witsel, Belgia jalgpallur
* 13. jaanuar – Triinu Kivilaan, eesti laulja (Vanilla Ninja)
* 17. jaanuar – Taisi Pettai, eesti laulja (Dynamint)
* 16. veebruar – Elizabeth Olsen, ameerika näitleja
* 18. veebruar – Mina Cvetković, Serbia modell
* 19. veebruar – Kaisa Pajusalu, Eesti sõudja
* 1. märts – Maria Listra, Eesti laulja
* 1. märts – Karl-Erik Taukar, Eesti laulja
* 2. märts – Toby Alderweireld, Belgia jalgpallur
* 4. märts – Tuuli Vahtra, Eesti maletaja
* 11. märts – Sandra Andresson, Eesti korvpallur
* 11. märts – Anton Yelchin, USA filminäitleja
* 13. märts – Joosep Susi, Eesti spordiajakirjanik
* 21. märts – Jordi Alba i Ramos, Hispaania jalgpallur
* 25. märts – Alyson Michalka, USA laulja ja näitleja
* 29. märts – Aleksandr Bernjakov, Eesti kikkpoksija
* 5. aprill – Lily James, inglise näitleja
* 12. aprill – Anastassia Šteinmiller, Eesti ujuja
* 20. aprill – Sergei Zenjov, Eesti jalgpallur
* 29. aprill – Madis Sihimets, Eesti maadleja ja sumomaadleja
* 20. mai – Jevgenia Rõndina, Eesti sõudja
* 21. mai – Hal Robson-Kanu, Walesi jalgpallur
* 6. juuni – Jelena Petrova, Eesti ujuja
* 23. juuli – Daniel Radcliffe, briti näitleja ("Harry Potter")
* 28. juuli – Maris Visse, Eesti ujuja
* 29. juuli – Rando Randmaa, Eesti jääpurjetaja ja purjetaja
* 29. juuli – Grit Šadeiko, Eesti kergejõustiklane
* 4. august – Ingmar Jõela, eesti koreograaf ja teatrilavastaja
* 6. august – Julia Zuikova, Eesti vehkleja
* 15. august – Joe Jonas, ameerika laulja ja kitarrist bändis Jonas Brothers
* 16. august – Moussa Sissoko, Prantsusmaa jalgpallur
* 21. august – Hayden Panettiere, USA näitleja ja laulja
* 26. august – Heloise Guerin, Prantsuse modell
* 1. september – Bill Kaulitz, saksa laulja bändis Tokio Hotel
* 1. september – Tom Kaulitz, kitarrist bändis Tokio Hotel
* 14. oktoober – Mia Wasikowska, Austraalia näitleja
* 8. november – Morgan Schneiderlin, Prantsusmaa jalgpallur
* 30. november – Vladimír Weiss, Slovakkia jalgpallur

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 1989*
* 2. jaanuar – Ivan Dratšov, Eesti võrkpallur ja võrkpallitreener
* 3. jaanuar – Lydia-Marie Kitsing, Eesti korv- ja võrkpallur
* 11. jaanuar – August Koern, Eesti poliitik
* 11. jaanuar – José Bustamante y Rivero, endine Peruu president
* 15. jaanuar – Kalju Kangur, Eesti luuletaja
* 19. jaanuar – Harri Erm, Eesti sporditegelane ja -pedagoog
* 23. jaanuar – Salvador Dalí, Hispaania maalikunstnik
* 29. jaanuar – Mihhail Tšulaki, Vene helilooja

* 5. veebruar – August Alekõrs, Eesti kohtunik

* 9. märts – Robert Mapplethorpe, Ameerika Ühendriikide fotograaf ja kunstnik
* 29. märts – Bernard Blier, Prantsuse filminäitleja

* 13. aprill – Virge Sõerde, Eesti sporditegelane
* 19. aprill – Daphne du Maurier, inglise kirjanik

* 24. mai – Ervin Vahemets, Eesti jalgpallur

* 3. juuni – Rūḩollāh Mūsavī Khomeynī, Iraani šiiitlik vaimulik (ajatolla) ja poliitik
* 10. juuni – Jüri Paenurm, Eesti auto- ja motosportlane
* 19. juuni – Betti Alver, eesti luuletaja

* 25. august – Jan Frenkel, Vene helilooja

* 4. september – Georges Simenon, Belgia kirjanik
* 20. september - Klavdija Plotnikova, viimane kamassi keele kõneleja
* 13. oktoober – Vladimir Roždestvenski, Eesti maletaja ja spordiajakirjanik
* 27. oktoober – Erni Hiir, Eesti luuletaja

* 14. detsember – Andrei Sahharov, füüsik, Nõukogude dissident, Nobeli rahuauhind 1975
* 14. detsember – Ants Eskola, Eesti näitleja
* 16. detsember – Silvana Mangano, Itaalia filminäitleja
* 22. detsember – Samuel Beckett, Iiri kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1969
* 25. detsember – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator (hukati)
* 25. detsember – Elena Ceaușescu, Nicolae Ceauşescu abikaasa (hukati)

## Nobeli auhinnad

* füüsika – Norman Ramsey, Hans Dehmelt, Wolfgang Paul
* keemia – Sidney Altman, Thomas Cech
* meditsiin – Michael Bishop, Harold Varmus
* kirjandus – Camilo José Cela
* rahu – Tenzin Gyatso, 14. dalai-laama
* majandus – Trygve Haavelmo

## Viited