Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ifni sõda

| Ifni sõda |
| --- |
|
Osa Aafrika dekolonisatsioonist |
| Toimumisaeg |
23. oktoober 1957 – 30. juuni 1958 (8 kuud ja 1 nädal) |
| Toimumiskoht |
Hispaania Sahara, Ifni ja Maroko |
| Tulemus |
Prantsusmaa-Hispaania võit
* Angra de Cintra leping
 |
| Territoriaalsed muudatused | * Juby neeme maariba läheb Hispaanialt Marokole
* Maroko annekteerib Ifnit ümbritsevad alad
 |
| Osalised |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Hispaania  Prantsusmaa |  Maroko
* Maroko Vabastusarmee
 |

 |
| Väejuhid või liidrid |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Francisco Franco  José María López Valencia  René Coty |  Ben Hammu |

 |
| Jõudude suurus |
|

|  |  |
| --- | --- |
| 15 300
* 10 300 Hispaaniast
* 5000 Prantsusmaalt

150 lennukit | 30 000 |

 |
| Kaotused |
|

|  |  |
| --- | --- |
| 190 hukkunut 500 haavatut 80 teadmata kadunut | 1000 hukkunut |

 |
|

---

**Hukkunud tsiviilisikuid:** 7 |

**Ifni sõda** (vahel Hispaanias **unustatud sõda**, hispaania keeles *la Guerra Olvidada*) oli relvakonflikt, mille käigus Maroko mässulised tungisid korduvalt Hispaania Lääne-Aafrikasse. Sõda algas oktoobris 1957 ning kulmineerus Sidi Ifni linna piiramisega.

Ifni sõda peetakse osaks 20. sajandi Aafrika dekolonisatsioonist. Hispaanlaste vastu võitlesid peamiselt Maroko Vabastusarmee üksused, mis ei olnud enam hõivatud Prantsusmaa-vastase tegevusega ning sai enda ressursse panustada Hispaaniast iseseisvumisse.

## Vaata ka

* Hispaania koloniaalsõjad Marokos
* Hispaania Maroko

## Viited

## Välislingid

* The Corner of Sidi Ifni (El Rincón de Sidi Ifni) (hispaania keeles)
* Marcelino Sempere Doménech, *El Ejército del Aire en la Guerra de Sidi Ifni*, Universidad de Murcia (hispaania keeles)
* Unustatud sõda (araabia keeles)
# Boor

|  |  |
| --- | --- |
| 5 |

 3 2
 |
| B
10,81 |
| Boor |

**Boor** on keemiline element järjenumbriga 5.

Tal on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 10 ja 11.
Stabiilseima radioaktiivse isotoobi massiarv on 8 ja poolestusaeg 0,84 s.

Boor on poolmetall.

Normaaltingimustel on ta tahke aine, mis esineb mitme kristallmodifikatsioonina, mille sulamistemperatuur on 2076 kraadi Celsiust (2349 kelvinit).

Kuna Boor kuulub perioodilisustabelis IIIA-rühma, siis on tema oksüdatsiooniaste ühendites valdavalt +3. Kolmevalentsel booril on vaba orbitaal; seetõttu on ta hea aktseptor ning annab doonor-aktseptorsidemeid, isegi üksiksidemetega, moodustades kolme otsaga sideme: üks elektronpaar seob samaaegselt kolme aatomit tema ümber.

Boorhape on nõrk hape. Vesinikuga moodustab boor mitmesuguseid boorhüdriide, mis on tugevad redutseerijad.

## Raviomadused

Boor ennetab liigesepõletiku tekitatud allergiat ning põletikku ja luuhõrenemist ning leevendab menopausil kuumahooge ja öist higistamist. Boor mõjutab verehüübefaktoreid ja parandab peaaju funktsioone. Boori vähesus organismis häirib kaltsiumi ja magneesiumi ainevahetust, kilpnääret, tasakaalu suguhormoonides ja närvisüsteemis. Boor aitab kaltsiumil imenduda kõhredesse ja luudesse.

Boori liigne tarbimine tekitab iiveldust, oksendamist, nõrkust, dermatiiti ja skeleti väärarenguid.

Boori leidub õunas, apelsinis, punases viinamarjas, pirnis, ploomis, kiivis, avokaados, sojaoas, pähklis, kikerhernes, sarapuupähklis, sõstras, punases aedoas, läätses, maapähklivõis, oliiviõlis, tomatis, sibulas, kartulis, veinis ja õlles.

## Viited
# Ämblikmees (film)

"Ämblikmees"| "Spider-Man" |
| --- |
|  |
| Režissöör |
Sam Raimi |
| Stsenarist |
David Koepp |
| Helilooja |
Danny Elfman |
| Peaosades |
Tobey Maguire Willem Dafoe Kirsten Dunst James Franco Cliff Robertson Rosemary Harris |
| Aasta |
2002 |
| Esilinastus |
3. mai 2002 |
| Kestus |
121 minutit |
| Riik |
USA |
| Keel |
inglise |
| Järgnev |
"Ämblikmees 2" |
|
IMDb profiil |
|
Filmiveebi sissekanne |

**"Ämblikmees"** (originaalpealkiri "Spider-Man") on 2002. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide mängufilm superkangelasest Ämblikmehest. Peategelast kehastab Tobey Maguire.
# Lotte World Tower

Lotte World Tower
**Lotte World Tower** (korea keeles: 롯데월드타워) on 123-korruseline, 554,5 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Lõuna-Koreas Soulis.

Pilvelõhkuja avati külastajatele 3. aprillil 2017 ning on seni Lõuna-Korea kõrgeim hoone ja kõrguselt kuues hoone maailmas.
# Kaal

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib füüsikalisest suurusest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kaal (täpsustus)* |

---

**Kaal** on vektoriaalne füüsikaline suurus, mis näitab jõudu, millega keha mõjub alusele, keskkonnale või riputusvahendile Maa külgetõmbe tõttu. Selle tähis on **P** ja SI-süsteemi mõõtühik njuuton (N).

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , kus *P* on kaal, *m* on keha mass ja *g* on raskuskiirendus.
Vastav ingliskeelsel sõnal *weight* on kaks tähendust, mida tuleb eristada konteksti põhjal: füüsikalise suurusena võib *weight* tähistada nii kehale mõjuvat jõudu kui ka keha poolt avaldatavat jõudu. Sellest lähtudes kasutatakse kaalu mõistet mõnikord ekslikult, tähistades jõudu, millega kehale mõjub gravitatsioon. Eesti keeleruumis on siiski kombeks rääkida kaalust kui keha poolt avaldatavast jõust, sest sel viisil on kergem aru saada ka kaaluta oleku mõistest. Kaaluta olekus mõjub kehale samuti raskusjõud, kuid kaaluta olekus ei mõjuta keha alust või riputusvahendit.

## Kiirendusega liikuv keha

Kiirendusega liikuva keha kaal:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , kus *a* on keha kiirendus.
### Kaaluta olek

 *Pikemalt artiklis Kaaluta olek*
Kui keha kiirendus on võrdne raskuskiirendusega, siis on selle kaal 0:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 .
Kui keha kaal on 0, siis öeldakse, et keha on kaaluta olekus.

## Viited

## Vaata ka

* Mass
* Kehakaal
# Kapsel (farmaatsia)

**Kapsel** (*capsula*) on mahuti pulbrite, graanulite ja vedelate ravimite doseerimiseks seespidisel manustamisel.

Kasutusel on želatiinkapslid, mida täidetakse tehastes.
# Projekt MKUltra

**MKULTRA** (ka MK-Ultra) on USA Luure Keskagentuuri (CIA) teadvuse kontrolli projekti koodnimi. Eesmärk oli uurida inimese käitumise mõjutamise ja uimastite seoseid.

Eellugu. Teise maailmasõja ajal katsetas USA armee uimastite (eriti LSD) ja hüpnoosi kasutamist ülekuulamistel.

MKULTRA nimega projekt algas pärast Korea sõda, kui CIA-s hakati katsetama veel kangemate uimastitega. Eesmärk oli luua salaagendid, kes isegi ei tea, et nad täidavad salajasi käske. Vangi langedes ei ole sellise agendi piinamisest kasu, sest ta ei tea oma mõjutajatest midagi.

Teavitamata katsealuseid värvati surmakogemusega sõjaväelaste ja eraldumise soodumusega tsiviilelanike hulgast.

Mõjutamise meetoditeks olid šoki esilekutsumine, hallutsinogeenide kasutamine, lobotoomia ja elektroodide ajusse siirdamine (ilmnes, et kahjustab aju).

1995. aastal toimus USA kongressis Luure Keskagentuuri eksperimentide teema kuulamine. CIA väiteil lõpetati mõistusekontrolli programm MKULTRA 1964. aastal. Tunnistanud naised väitsid, et see kestis 1984. aastani. On oletatud, et CIA muutis projekti nime ning paigutas selle mõne teise osakonna alla.

## Välislingid

* MK-Ultra: The CIA's secret pursuit of 'mind control' (video, 7:30). BBC Reel, 29. märts 2022
# Heroiin

Heroiini keemiline struktuur
**Heroiin** ehk **diatsetüülmorfiin** ehk **diamorfiin** on poolsünteetiline opioid, mille keemiline valem on C21H23NO5.

Pulbrilisel kujul heroiini värvus on valge, kollakas, hall või pruun.

Heroiinil on ka meditsiinilisi rakendusi, kuid seda kasutatakse laialdaselt narkootikumina. Narkootikumina kasutajad tarbivad heroiinipulbrit nina kaudu sissehingamisel või süstivad heroiinilahust.

Skaala heroiini ja teiste mõnuainete kahjulikkuse hindamiseks
Heroiin tekitab kiiresti nii vaimse kui ka füüsilise sõltuvuse.

Heroiini tarvitamisel ilmneb kõrgenenud eufooriline meeleolu, uimasus, ebaadekvaatsed reaktsioonid, kitsad pupillid, aeglane hingamine, kerged kõnehäired. Joobe taandudes ilmneb apaatsus või pahurus.

## Tootmine

Põhilised heroiinitootjad
Heroiini toodetakse morfiini atsetüülimisel ning selle puhastamiseks kasutatakse mitmesuguseid mehaanilisi ja keemilisi meetodeid. Morfiini eraldatakse aga oopiumist, mis on unimaguna valmimata kupardest saadav kuivatatud piimmahl.

Umbes 87% maailma oopiumist pärineb Afganistanist. 2004. aastal kultiveeriti seal unimagunat 131 000 hektaril ning toodangu väärtuseks hinnati 2,8 miljardit USA dollari (näiteks 2003. aastal oli Afganistani seaduslikult saavutatud SKT seejuures ainult 4,6 miljardit USA dollarit).

Afganistanis tehakse küll suuri jõupingutusi moonikasvatamise vähendamiseks, ent näiteks 2010. aastal oli unimagunate kasvatamine lausa 6 korda tulusam, kui nisu kasvatamine ja see raskendab võitlust oluliselt. Samal aastal kultiveeriti Afganistanis moone 123 000 hektaril.

Teised suured oopiumitootjad paiknevad valdavalt Kagu-Aasias (Birmas, Tais, Vietnamis, Laoses ja Yunnani provintsis Hiina Rahvavabariigis). Veel kasvatatakse unimagunat Sinaloa osariigis Mehhikos ja Columbias. Kuni 2004. aastani oli Pakistan samuti üks suuremaid oopiumitootjaid.

## Ajaloolist

10. augustil 1897 sünteesis Bayeri firma keemik Felix Hoffmann pajukoore toimeainest atsetüülsalitsüülhappe ja 11 päeva hiljem leiutas ta diatsetüülmorfiini – ühe morfiini derivaadi, mida peetakse esimeseks disainerdroogiks. See on sünteetiline narkootikum, turunimega heroiin. Heroiini kasutust reklaamiti peavalude, halva enesetunde korral. Lastele soovitati heroiini anda soolevaevuste või uneprobleemide korral.(Ohler, 23:2017)

## Viited
# Ksantiin

**Ksantiin** ehk **2,6-dihüdroksüpuriin** ehk **2,6(1H,3H)-puriindioon** ehk **2,6(1H,3H)-puriindiool** on puriinide hulka kuuluv looduslik keemiline ühend, värvitu tahke aine. Molekulivalem on C5H4N4O2. CAS-number on 69-89-6.

Ksantiin on värvitu kristalliline tahke aine, mis lahustub hästi äädikhappe etüülestris, hapetes ja alustes, väga vähe (69 mg·l−1) külmas vees (16 °C) ning mõõdukalt kuumas vees ja etanoolis.

Ksantiin esineb koos teiste puriinidega muu hulgas teepõõsa lehtedes. Samuti esineb ta inimese veres, lihastes, maksas ja kuses.

Ksantiin osaleb nukleotiidiainevahetuses ja on puriinide lagundamise vahesaadus (hüdroksüleerumisel positsioonides 2 ja 6). Tekkiv dilaksiim tautomeriseerub täielikult dilaktaamiks. Ksantiin tekib näiteks väikestes kogustes veinis pärmide autolüüsi tagajärjel. Seda juhtub ka kohviubades, kartulites, teepõõsa lehtedes ja mates. Seal on tal erilise struktuuri tõttu väidetavalt ergutav toime.

Ksantiin on juhtaine ksantiinide rühmas, kuhu kuuluvad teepõõsa lehtedes, kohviubades, kakaos, koolapähklites, mates ja guaraana-pauliinia seemnetes sisalduvad ained kofeiin, teobromiin ja teofülliin.
# Percy Williams Bridgman

Percy Williams Bridgman, 1946
**Percy Williams Bridgman** (21. aprill 1882 Cambridge, Massachusetts – 20. august 1961 Randolph, New Hampshire) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja teadusfilosoof, Nobeli auhinna laureaat.

Ta võttis kasutusele operatsionaalse definitsiooni mõiste. 1946. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna avastuste eest kõrgete rõhkude alal.

## Tunnustus

* 1916 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1949 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid

* Percy W. Bridgman Nobeli auhinna lehel
# Pierre-Gilles de Gennes

| Pierre-Gilles de Gennes |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
Pierre-Gilles Robert Yves de Gennes 24. oktoober 1932 Pariisi XVI ringkond |
| Surmaaeg |
18. mai 2007 (74-aastaselt) Orsay |
| Amet |
füüsik |
| Töökoht | * Collège de France
* Leideni Ülikool
 |
| Autasud |
Nobeli füüsikaauhind, Wolfi füüsikaauhind, Sherbrooke'i ülikooli audoktor, Lavali ülikooli audoktor |
| [muuda Wikidatas] |

**Pierre-Gilles de Gennes** (24. oktoober 1932 Pariis – 18. mai 2007 Orsay) oli prantsuse füüsik.

1991. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus

* 1984 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 1990 – Wolfi füüsikaauhind
* 1991 – Nobeli füüsikaauhind
# Reinhard Genzel

| Reinhard Genzel |
| --- |
|  |
| Sündinud |
24. märts 1952 Bad Homburg vor der Höhe, Lääne-Saksamaa |

**Reinhard Genzel** (sündinud 24. märtsil 1952 Bad Homburg vor der Höhes Lääne-Saksamaal) on saksa astrofüüsik.

2020. aastal jagas ta poolt Nobeli füüsikaauhinda Andrea Gheziga Linnutee keskel oleva supermassiivse kompaktse objekti avastamise eest. Teise poole auhinnast sai Roger Penrose.
# Norman Ramsey

**Norman Foster Ramsey** (27. august 1915 Washington – 4. november 2011 Wayland) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Tema ema oli saksa päritolu matemaatik ja isa sõjaväelane. Norman Ramsey lõpetas 15-aastaselt keskkooli ning asus Columbia ülikoolis esialgu inseneriteadust õppima, peagi aga vahetas eriala ning lõpetas ülikooli 1935. aastal matemaatikuna. Seejärel õppis ta Cambridge'i ülikoolis füüsikat ja sai bakalaureusekraadi.

1930. aastate lõpus töötas Ramsey Columbia ülikoolis koos tuumamagnetresonantsi avastanud Isidor Isaac Rabiga. 1940. aastal sai ta Columbia ülikoolist doktorikraadi füüsika alal.

Teise maailmasõja ajal juhtis Ramsey MIT kiirguslaboris töörühma, kes töötas välja esimese magnetroni 3 cm lainepikkusega kiirguse saamiseks ning sellega seotud radarisüsteemi. 1943. aastast juhtis ta uurimisrühma Los Alamose laboris Manhattani projekti juures. Pärast sõda pöördus ta Columbia ülikooli tagasi. 1947. aastal siirdus ta Harvardi Ülikooli, kus õpetas järgmised 40 aastat. 1949. aastal leiutas ta eraldiseisvate võnkuvate väljade meetodi (Ramsey meetodi), millel rajaneb erakordselt suure lahutusvõimega tuumamagnetresonantsspektroskoopia ja mis tegi võimalikuks väga täpsete aatomkellade loomise. 1966. aastal sai ta Higginsi füüsikaprofessoriks.

Hiljem töötas ta koos oma üliõpilastega välja veelgi täpsemate kellade loomiseni viinud vesinikmaseri.

Ramsey oli üks Brookhaveni labori asutajaid ja Brookhaveni füüsikaosakonna esimene juhataja 1946. Aastatel 1958–1959 oli ta NATO peasekretäri teadusnõunik. Ta oli Ameerika füüsikaseltsi president 1978–1979.

## Tunnustus

* 1958 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1988 – Oerstedi medal
* 1989 – Nobeli füüsikaauhind

## Viited

## Välislingid

* Norman Ramsey Nobeli auhinna lehel
# Uraan

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keemilisest elemendist; planeedi kohta vaata artiklit Uraan (planeet); astroloogia kohta vaata artiklit Uraan (astroloogia).* |

---

|  |  |
| --- | --- |
| 92 |

2 9 21 32 18 8 2
 |
| U
238,03 |
| Uraan |

**Uraan** on keemiline element järjenumbriga 92.

## Füüsikalised omadused

Uraani aatomkaal on 238,0289 g/mol. Aatomi energiatasemetel on elektrone alates sisemisest 2, 8, 18, 32, 21, 9, 2. Välimuselt on uraan hõbevalge metall. Uraan kuulub aktinoidide rühma.

Uraani isotoobid on järgmiste massiarvudega:

* 232 poolestusaeg 68,9 aastat
* 233 poolestusaeg 159 200 aastat
* 234 ehk uraan II, poolestusaeg 245 500 aastat, 0,006%
* 235 ehk aktinouraan, AcU, poolestusaeg 703,8 miljonit aastat, 0,72%
* 236 poolestusaeg 23,42 miljonit aastat
* 238 ehk uraan I, poolestusaeg 4,468 miljardit aastat, 99,275%.

Loodusliku uraani tihedus normaaltingimustel on 19,05 g/cm³. Mitteloodusliku isotoopkoostisega uraanil on tavaliselt teistsugune tihedus. Uraani sulamistemperatuur on 1132 ja keemistemperatuur 1797 Celsiuse kraadi.

Kõik uraani isotoobid on radioaktiivsed. Uraan-235 aatomi tuum lõhustub, kui seda tabab aeglane neutron. Sealjuures eraldub uusi neutroneid, mis võib tekitada ahelreaktsiooni. Ta on ainus looduses olulises koguses leiduv isotoop, millel on see omadus; sellel põhineb ka tema kasutamine.

Uraanist algab radioaktiivse lagunemise rida uraani rida.

## Ajalugu

Uraani avastas 1789. aastal saksa keemik Martin Heinrich Klaproth ja nimetas selle 1781. aastal avastatud planeedi Uraani järgi. Planeet omakorda oli nimetatud jumalate isa Uranose järgi antiikmütoloogiast.

Metallilisena eraldas uraani 1841. aastal Eugene Melchior Peligot.

1896. aastal avastas Henri Becquerel uraanisoolade abil radioaktiivsuse.

Kuni 1940. aastani, mil avastati neptuunium ja plutoonium, oli uraan teadaolevalt suurima massiarvuga element.

Kui avastati, et radioaktiivsel lagunemisel eraldub palju energiat, hakati välja töötama tuumarelva. 6. augustil 1945 heitis USA tuumapommi Hiroshimale Jaapanis. 60 kilogrammi uraan-235 plahvatusel hukkus 80 000 inimest kohe ja 60 000 järgneva aasta jooksul. 9. augustil Nagasakile visatud pomm sisaldas 8 kilogrammi plutooniumi. Ka seal hukkus vähemalt 100 000 inimest.

Kaardil näidatud 10 riiki annavad 94% uraani maailmatoodangust
Tänapäeval toodetakse uraani kümnete tuhandete tonnide kaupa aastas, kõige rohkem Kanadas. Suured uraanivarud on USA-s, Kesk-Aafrikas ja Austraalias. Enamikku sellest kasutatakse tuumareaktorite kütusena. 1 nael (umbes 453,6 g) uraani (U3O8) maksis 2001. aastal keskmiselt 7 USA dollarit. 2007. aastaks tõusis uraani hind 138 dollarini naela eest.

Ka Eestis on uraanivarud, seda sisaldab diktüoneemakilt. 1940. aastate keskpaigaks olid Eesti uraanivarud praktiliselt ainsad Nõukogude Liidus teadaolevad, mistõttu Sillamäele ehitati suurejooneline uraanirikastuskombinaat (praeguse ASi Silmet eelkäija), et toota toorainet tuumapommide jaoks. Hilisematel kümnenditel töötas Sillamäe tehas sisseveetaval toorainel.

## Vaata ka

* Vaesestatud uraan

## Viited

## Välislingid

* Uraani hind maailmaturul
* Materjalimaailm: Uraan
# Ida-Aasia

Ida-Aasia ÜRO liigituse järgi.
**Ida-Aasia** on regioon Aasia idaosas.

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Ida-Aasiasse:

* Hiina
* Jaapan
* Lõuna-Korea
* Taiwan
* Mongoolia
* Põhja-Korea

## Vaata ka

* Kesk-Aasia
* Kagu-Aasia
* Lõuna-Aasia
* Lääne-Aasia
* Põhja-Aasia
* Sise-Aasia
* Kaug-Ida

## Välislingid
# L

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ladina tähest; Erlend Loe romaani kohta vaata artiklit L (romaan); auruveduri kohta vaata artiklit L (auruvedur)* |

---

|  |  |
| --- | --- |
| L | l |

**L** (väiketähena **l**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. L on ladina tähestiku 12. täht. Rooma numbrina tähistab see arvu 50.

L-le vastab kreeka tähestikus lambda ja kirillitsa Л.

## Päritolu

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |
| Protosemiidi L | Foiniikia lamed | Kreeka lambda | Etruski L | Ladina L |
# Tegumood

**Tegumood** ehk **geenus** on pöördsõna morfoloogiline kategooria, mis näitab tegevussubjekti vahekorda grammatilise subjektiga (alusega).

## Eesti keel

Eesti keeles on tegumoe kategoorial kaks liiget: isikuline tegumood ehk personaal ja umbisikuline tegumood ehk impersonaal.

### Isikuline tegumood

* Isikuline tegumood näitab seda, et tegevussubjekt on lauses tavaliselt väljendatud alusena: *Jüri **käis** eile linnas*.
* Isikulise tegumoe vormi kasutatakse ka üldisikulistes ja isikulistes lausetes: *Täna **sadas** mitu tundi*.
* Isikulisel tegumoel puudub tunnus.

### Umbisikuline tegumood

* Umbisikuline tegumood näitab seda, et tegevussubjektiks on keegi elus tegija, nn umbisik, kes jääb lauses väljendamata: *Teises toas **lauldi.
* Umbisikulise tegumoe tunnusel on seitse kuju:
	+ takse (*ela/**takse)
	+ dakse (*laul/**dakse)
	+ akse (*süü/**akse)
	+ t (*ela/**t**/i*)
	+ d (*laul/**d**/i*)
	+ ta (*ela/**ta**/vat*)
	+ da (*laul/**da**/vat*)
* Umbisikuline tegumood võib avalduda ka formatiivivariantides tud ja dud, milles väljenduvad koos umbisiku, mineviku ja kesksõna tähendus, nt *ela/**tud, *laul/**dud.

## Välislingid

* Eesti keele käsiraamat / tegumood
# Laengukandja

**Laengukandjateks** on elektrilaengut kandvad kehad, mis saavad vabalt liikuda. Need on sõltuvalt keskkonnast kas elektronid (nt metallides), ioonid (nt elektrolüütides) või mõlemad s.t. nii elektronid kui ioonid (nt plasma). Laengukandjate olemasolu muudab keskkonna elektrijuhiks.

## Vaata ka

* Elektrijuhtivus
* Pooljuht
# Gugol

**Gugol** (inglise keeles *googol*) on arv 10100 ehk number 1, millele järgneb sada nulli:

10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000.
Ingliskeelse sõna *googol* mõtles välja Milton Sirotta (1911–1981), kes oli Ameerika matemaatiku Edward Kasneri vennapoeg. Kasner tutvustas mõistet teoses "Mathematics and the Imagination" (1940).

## Gugol meedias

* 2001. aastal oli Briti telemängu "Kes tahab saada miljonäriks?" miljoninaelane küsimus "Kuidas nimetatakse arvu üks, millele järgneb sada nulli?" Tootjafirma keeldus võiduraha välja maksmast, kuna kahtlustas, et mängu võitja juhindus vastates abikaasa ja veel ühe abilise köhatustest. Kõik kolm mõisteti süüdi.
* Google sai nime, kui ingliskeelne sõna *googol* eksikombel valesti kirjutati.

## Vaata ka

* Google
* Googolplex

## Viited

## Välislingid

* WolframMathWorld
# Uranos

**Uranos** (ladina keeles *Uranus*) on kreeka mütoloogias taevajumal, Gaia esimene poeg.

Uranose ja Gaia järeltulijad olid titaanid, hekatonheirid ja kükloobid.
# Köisraudtee

Köisraudtee Kiievist 2013. aastal
Köisraudtee Inglismaal Hastingsis
**Köisraudtee** ehk **funikulöör** ehk **funikulaarraudtee** on raudteega transpordiseade, millel liigutatakse vaguneid tõmbetrossi abil. Köisraudtee rööpad asetsevad maapinnal või estakaadil.

Köisraudteed leidsid kasutust järsemate nõlvadega mägistel aladel. Väikse hõõrdetakistuse tõttu ei suuda raudteeveerem ilma abivahendita mööda suure kaldega raudteed üles sõita.

Esimene köisraudtee Reiszug avati Austrias 1504. aastal ja see töötab siiani. Reiszugi tõstemehhanism töötas algul lihaste jõul, alates 1800. aastatest elektri abil.

Alguses olid köisraudteed rajatud kauba, söe, pinnase ja puidu transportimiseks järsematelt mäekülgedelt alla. Hiljem hakati köisraudteed kasutama ka inimeste vedamiseks. Köisraudtee tõstemehhanisme on läbi aegade käitanud nii inimesed kui ka loomad, hiljem elektrimootor, aurumootor ja sisepõlemismootor.

## Vaata ka

* Köistee
* Raudteetransport
* Mõkola Pjatnõtskõi

## Viited
# 101955 Bennu

101955 Bennu|  |
| Avastamine |
| Avastajad |
LINEAR |
| Avastamise aeg |
11. september 1999 |
| Orbiidi iseloomustus |
| Periapsiid |
1,3559 aü |
| Apoapsiid |
0.89689 aü |
| Ekstsentrilisus |
0,20375 |
| Tiirlemisperiood |
436 päeva (1,2 aastat) |
| Keskmine orbiidil liikumise kiirus |
28000 m/s |
| Füüsikaline iseloomustus |
| Keskmine raadius |
262,5±37,5 m |
| Keskmine tihedus |
1,26±0,070 g/cm3 |
| Pöörlemisperiood |
4,288 h |

**101955 Bennu** (varasem tähistus 1999 RQ36) on 492-meetrise diameetriga Apollo-tüüpi asteroid, mille avastas LINEAR 11. septembril 1999. See on Maale potentsiaalselt ohtlik objekt, mis on Palermo skaalal kolmandal kohal. Teadlaste hinnangul on tõenäosus, et Bennu kukub Maale ajavahemikus 2175–2199, 1:2700.

NASA saatis 2016. aastal Bennut uurima missiooni OSIRIS-REx, mis pidi tooma Maale proovid Bennu pinnalt. OSIRIS-REx jõudis Bennu juurde 3. detsembril 2018 ja jäi selle orbiidile 31. detsembril 2018. 20. oktoobril 2020 laskus OSIRIS-REx Bennu pinnale ja võttis sealt 16 sekundi jooksul pinnaseproovid. Missioon asub tagasiteele Maale ning proovid peaksid Maale saabuma septembris 2023.

## Viited