Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Svalbardi leping

**Svalbardi leping** (norra keeles *Svalbardtraktaten*) on rahvusvaheline leping, mis näeb ette Norra suveräänsuse Svalbardi üle.

Traktaten näeb ette Norra "täieliku ja piiramatu suveräänsuse Svalbardi (Teravmägede ja Karusaare) üle ning Norra seaduste ja muude normatiivaktide kehtivuse seal. Samas on kõigi lepingule alla kirjutanud riikide kodanikel lubatud sinna elama asuda ning tegelda majandustegevusega, jahipidamise ja kalapüügiga.

## Sõjaline kohalolek

Svalbard ei ole demilitariseeritud ega neutraalne. Lepingu üheksanda artikli kohaselt peab Norra tagama, et saarerühmale ei ehitataks kindlusi ega mereväebaase ning saarerühma ei kasutataks ega lubataks kasutada sõjaga sarnastel eesmärkidel. Norra kaitseväe kohalolek saarerühmal on väike, piirdudes peamiselt rannikuvaatlusega.

## Ajalugu

Leping sõlmiti 9. veebruaril 1920 ning see jõustus 14. augustil 1925, kui selle olid ratifitseerinud Holland, Suurbritannia, Taani, USA, Itaalia, Prantsusmaa, Rootsi ja Jaapan. Nõukogude Liit oli veel rahvusvaheliselt tunnustamata, kuid selle sätted jõustati ka Nõukogude Liidu elanike jaoks. Hiljem ratifitseerisid lepingu teiste seas ka Nõukogude Liit ja Kanada. Aastaks 2006 oli lepingu ratifitseerinud 39 riiki.

1944. aastal tegi Nõukogude Liidu välisasjade rahvakomissar Vjatšeslav Molotov norra välisministrile Trygve Liele ettepaneku Svalbardi leping tühistada. Ta tegi ettepaneku, et Svalbardist saaks Norra ja Nõukogude Liidu kondomiinium ning Karusaar läheks Nõukogude Liidu valdusse. 1945. aastal tehtud uus ettepanek oli Norrale soodsam, kuid Norra ei nõustunud ka sellega.

## Svalbardi lepingu allkirjastanud riigid

Lepingu allkirjastanud riigid
Lepingu allkirjastanud riikide loetelu tähestiku järjekorras:

* Afganistan (11. november 1925)
* Albaania (29. aprill 1930)
* Ameerika Ühendriigid (2. aprill 1924)
* Argentina (6. mai 1927)
* Austraalia (29. detsember 1923)
* Austria (12. märts 1930)
* Belgia (27. mai 1925)
* Bulgaaria (20. oktoober 1925)
* Dominikaani Vabariik (3. veebruar 1927)
* Eesti (7. aprill 1930)
* Egiptus (13. september 1925)
* Hiina (1. juuli 1925)
* Hispaania (12. november 1925)
* Holland (3. september 1920)
* India (29. detsember 1923)
* Island (31. mai 1994)
* Itaalia (6. august 1924)
* Jaapan (2. aprill 1925)
* Kanada (29. detsember 1923)
* Kreeka (21. oktoober 1925)
* Lõuna-Aafrika Vabariik (29. detsember 1923)
* Monaco (22. juuni 1925)
* Norra (8. oktoober 1924)
* Poola (2. september 1931)
* Portugal (24. oktoober 1927)
* Prantsusmaa (6. september 1924)
* Rootsi (15. september 1924)
* Rumeenia (10. juuli 1925)
* Saksamaa (16. november 1925)
* Saudi Araabia (14. august 1925)
* Soome (12. august 1925)
* Suurbritannia (29. detsember 1923)
* Šveits (30. juuni 1925)
* Taani (24. jaanuar 1924)
* Tšiili (17. detsember 1928)
* Ungari (29. oktoober 1927)
* Uus-Meremaa (29. detsember 1923)
* Venemaa (7. mai 1935)
* Venezuela (8. veebruar 1928)

## Viited

## Kirjandus

* Geir Ulfstein. *The Svalbard Treaty: from terra nullius to Norwegian sovereignty*, Oslo: Scandinavian University Press 1995, ISBN 82-00-22713-8

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Spitsbergen Treaty seisuga 4. aprill 2009*.
# Amoebozoa

| *Amoebozoa* Fossiilide leiud: Neoproterosoikum – nüüdisaeg |
| --- |
|  *Arcella* sp. |
| Taksonoomia |
| Domeen |
Eukarüoodid *Eukaryota*  |
| (järguta) | Amoebozoa Lühe, 1913 *emend.* |
| Määratlemata alamrühmad |
| *Mycetozoa*
*Archamoebae*
*Tubulinea*
*Flabellinea*
 Ebakindla asetusega
   *Acanthopodida*
  *Stereomyxida*
  jne
 |

Amoebozoa (eesti keeles on kasutatud nimetust *amööbid*) on eukarüootide rühm, kuhu kuulub ka perekond amööb (*Amoeba*).

Seda rühma võidakse nimetada suurrühmaks, riigiks, hõimkonnaks protistide riigis või klassiks.

Amööbid on üherakulised organismid, kes on praktilistel kaalutlustel ühe taksoni alla koondatud. Osa neist pole üldse lähedases suguluses. Rühmale on omane, et rakkudel on mingis staadiumis kulendid kulgemiseks ja toitumiseks.

Neid on jaotatud aktinopoodideks (*Actinopoda*) ja juurjalgseteks (*Rhizopoda*).

## Süstemaatika

*Amoebozoa* liigitatakse rühmadesse ja määratlemata rühmadesse:

### Rühmad

* *Evosea*
* *Tubulinea*
* *Discosea*
* *Archamoebae*
* *Gracilipodida*
* *Multicilia*
* *Protosteliida*
* *Cavosteliida*
* *Protosporangiida*
* *Fractovitelliida*
* *Schizoplasmodiida*
* *Dictyostelia* (vt *Dictyostelium discoideum*)

### Määratlemata rühmad ehk **incertae sedis *Gibbodiscus*
* *Hartmannia*
* *Janickia*
* *Malamoeba*
* *Malpigamoeba*
* *Echinosteliopsis oligospora*
* *Microglomus paxillus*
* *Pseudothecamoeba*
* *Stereomyxa*
* *Thecochaos*

Rühma liikmete seas on inimestele patogeenseid haigusetekitajaid:

* *Entamoeba histolytica* (siseamööbi tekitatud sooleinfektsioon)
* *Acanthamoeba*
* *Balamuthia mandrillaris*.

## Vaata ka

* amöbiaas
* amöboom

## Kirjandus

* Adl, S. M., Simpson, A. G. B., Lane, C. E., Lukeš, J., Bass, D., Bowser, S. S., Brown, M. W., Burki, F., Dunthorn, M., Hampl, V., Heiss, A., Hoppenrath, M., Lara, E., le Gall, L., Lynn, D. H., McManus, H., Mitchell, E. A. D., Mozley-Stanridge, S. E., Parfrey, L. W., Pawlowski, J., Rueckert, S., Shadwick, L., Schoch, C. L., Smirnov, A. and Spiegel, F. W., *The Revised Classification of Eukaryotes. Journal of Eukaryotic Microbiology, 59: 429–514. doi: 10.1111/j.1550-7408.2012.00644.x (2012) Veebiversioon (vaadatud 11.09.2013) (inglise keeles)*
# Alleel

**Alleel** (inglise *allele*) on geeniteisend, geeni esinemisvorm ehk üks kahest või mitmest alternatiivsest geenivariandist, mis asuvad populatsiooni isendite homoloogiliste kromosoomide samas lookuses ja toimivad sama tunnuse kujunemisele, tekitades selle eri vorme või avaldumisastmeid.

Tänapäeval kasutatakse alleelide mõistet sageli **laiemas tähenduses**: mis tahes genoomse lookuse (nt restriktsioonisaidi, minisatelliidi) alternatiivne vorm.

* **Dialleelsus** tähendab geeni esinemist 2 alleelina, see iseloomustab diploidset organismi.
* **Polüalleelsus** tähendab, et geen esineb mitme alleelse vormina, see on iseloomulik populatsioonile.

Oma toimelt jagunevad alleelid kaheks: dominantsed alleelid ja retsessiivsed alleelid. Dominantset alleeli tähistatakse tavaliselt suure, retsessiivset väikese tähega.

Geneetikas kasutatakse ka mõistet uluk- ehk metsalleel (inglise *wild allele*), mis on looduslikes populatsioonides mingi geeni peamine alleel, vastandatuna harvadele mutantalleelidele.

## Vaata ka

* Homosügootsus
* Heterosügootsus
* Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend

## Viited
# Loodusvarad

**Loodusvarad** ehk **loodusressursid** on looduskeskkonna osad, mida inimühiskond olemasoluks vajab ja tootmises kasutab. Võrreldes keskkonnafunktsioonide ja looduskapitaliga on **loodusvara** mõiste kitsam.

Loodusvarad on näiteks kaevandamisväärsed kivimid, mineraalid, vedelikud, gaasid ja orgaanilised ained. Loodusvara on ka vesi (eriti põhjavesi), samuti looduslik mets, merekalad, ulukid, teisisõnu kõik see, mida ei ole loonud või teinud inimene, kuid mida kasutatakse majandustegevuses. Seevastu hooldatavad metsad, kalad kalakasvatuses, koduloomad, aga ka haritav maa jm inimhoolduse all kasvav ja arenev ei ole loodusvara, need on inimtegevuse tulem.

Loodusvarad saab jaotada taastuvateks ja taastumatuteks.

Loodusvarade üle peetakse tavaliselt riiklikku arvestust, nende kasutamist ohjatakse, kontrollitakse ja maksustatakse.

Teine osa loodusest, see, mida majandustegevus otseselt ei kasuta või mille kasutamise üle ei peeta ranget arvestust, on loodusressurss, nagu näiteks õhk, merevesi, aga ka maastikud jms.

Ühesõnaga on loodusvarad need, mis asuvad nii maa all kui maa peal, kuid mida pole loonud inimene.

## Vaata ka

* Looduskapital
* Looduskasutus
* Keskkonnafunktsioonid
* Loodusvarade nappus

## Viited
# Islami kalender

**Islami kalender** on muslimite ajaarvamist kajastav kalender. Selle alguseks loetakse meie ehk kristliku ajaarvamise 16. juulit 622, see tähendab Muḩammadi väljarände (hidžra) aega Mekast Mediinasse.

Arvatavasti kehtestas islami kalendri kaliif Omar II.

Islami kalender on ametlik kalender mõnes Pärsia lahe äärses riigis, sealhulgas Saudi Araabias. Teised muslimiriigid kasutavad ametlikult Gregoriuse kalendrit ning pöörduvad islami kalendri poole religioossetel põhjustel.

Erinevalt läänes kasutatavast päikesekalendrist on islami kalender kuukalender. See põhineb kuu liikumisel, sisaldades 12 kuud; islami kalendri aasta on 11 päeva võrra meie aastast lühem. Kuu keskmine pikkus islami kalendris võrdub ligikaudu sünoodilise kuuga.

Islami kalendri aasta koosneb 12 kuust:

1. Muharram
2. Safar
3. Rabi' al-awwal (ehk Rabi' I)
4. Rabi' al-thani (ehk Rabi' II)
5. Jumada al-awwal (ehk Jumada I)
6. Jumada al-thani (ehk Jumada II)
7. Rajab
8. Sha'ban
9. Ramadan ehk Ramadaan
10. Shawwal
11. Dhu al-Qi'dah
12. Dhu al-Hijjah

## Vaata ka

* Iraani kalender
* Ajaarvamine

## Välislingid

* Islami ja Gregoriuse kalendrite teisendaja