Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Prantsuse esimene keisririik

|  |
| --- |
| **Prantsuse esimene keisririik**

---

1804–1814/1815 |
|

Prantsuse esimese keisririigi lipp
Prantsuse esimese keisririigi vapp
 |
|  |
| Valitsusvorm |
konstitutsiooniline monarhia |
| Pealinn |
Pariis |
| Riigikeeled |
Prantsuse keel |
| Valuuta |
Prantsuse frank |
| Hümn |
Veillons au Salut de l'Empire (mitteametlik) |

**Prantsuse esimene keisririik** oli Napoleon Bonaparte'i (keisrina Napoleon I) loodud riik Euroopas 1804–1814 ja 1815. Prantsuse esimene keisririik oli oma aja võimsamaid riike ja hõivas teatud perioodil ka suure osa Saksamaast, Hispaaniast ja Itaaliast.

1804. aastal valiti senine esimene konsul Napoleon Bonaparte Prantsuse keisriks. Esimese keisririigi perioodi iseloomustas peaaegu lakkamatu sõjategevus Euroopas (Napoleoni sõjad), mille käigus Prantsusmaa alistas suure osa Euroopast. 1812. aastal, mil riik oli oma võimsuse tipul, oli Prantsuse esimesel keisririigil 130 departemangu 44 miljoni elanikuga.

Lüüasaamine Hispaania iseseisvussõjas ning hukatuslik sõjakäik Venemaale nõrgestasid keisririiki tunduvalt. Kuuenda koalitsiooni sõjas lõid liitslasväed 1813. aastal Prantsuse väed Saksamaalt välja, tungisid Prantsusmaa ning sundisid 1814. aastal Napoleoni troonist loobuma. Napoleon pagendati Elba saarele.

Saja päeva ajal taastati ajutiselt keisririik, kuid peale Napoleoni lüüasaamist kaotati uuesti ning võimule naasid Bourbonid (Bourbonide restauratsioon).

## Eellugu

Napoleon Bonaparte oli Prantsusmaa Esimese Vabariigi ajal tõestanud end andeka väejuhina. 1799. aasta 18. brümääri riigipöördega kukutati Direktoorium ning kehtestati Konsulaat. Napoleon sai esimeseks konsuliks ning tema võim riigis järjes kasvas.

18. mail 1804 otsustas Prantsuse senat anda Napoleon Bonapartele keisritiitli, otsuse ratifitseeris samal päeval rahvahääletus. Napoleoni kroonimine toimus 2. detsembril.

## Vaata ka

* Prantsuse teine keisririik

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Prantsusmaa Esimene Vabariik** | **Prantsuse esimene keisririik** 1804–1814 ning 1815 | Järgnev **Prantsuse kuningriik** |
# Koreograafia

**Koreograafia** on liikumise loomise kunst, liigutuste järjekorda või mustrisse seadmine, et neist tekiks tähenduslik tervik. Koreograafiat loovat inimest kutsutakse koreograafiks. Koreograafiat seostatakse peamiselt tantsukunstiga, kuid see hõlmab lisaks tantsukunstile ka muid valdkondi. Mõne allika järgi on koreograafia (laias mõttes) sama mis tantsukunst.

## Ajalugu

Sõna „koreograafia“ tuleneb kreekakeelsetest sõnadest *khoreia* (tantsida) ja *graphein* (kirjutada). Sellest järeldades on koreograaf keegi, kes kirjutab, aga kes kasutab sõnade asemel tantsu. 17.-18.sajandil tähendaski koreograafia otseselt kirja pandud tantsu. Tänapäevaks on tähendus muutunud ja kirja pandud tantsu kutsutakse tantsukirjelduseks.

## Koreograafia elemendid

Koreograafia juures võivad rolli mängida mitmesugused tantsuelemendid, mõned neist otsesemalt ja teised kaudsemalt. Need elemendid on reeglina esindatud kõikides koreograafia valdkondades. Kõige otsesemalt tegeletakse nendega loovtantsus.

Nende elementide hulka kuuluvad:

* **kujundid**, mille keha loob;
* **liigutused**, mille keha esile toob;
* **aeg**, mis koreograafias avaldub rütmis, tempos, kehade või kehaosade omavahelises liikumisskeemis (kaanon, sümfonism);
* **suunad** (liigutuste otsesed suunad ruumis, fookus);
* **tasandid** (madal, keskmine, kõrge);
* **liikumiskvaliteedid** (jõud, sujuvus, kergus, raskus, kiirus jne);
* **koht/ruum,** kus keha liigub.

## Koreograafia kasutusvõimalusi

Koreograafia kasutusvõimalused hõlmavad väga paljusid valdkondi.

Näiteks:

* tantsukunst
* filmikunst
* teatrikunst
* füüsiline ja mälutreening
* lavaline esinemissituatsioon
* sport (võimlemine, iluuisutamine, sünkroonujumine jne)

## Koreograafia loomine

Koreograafia võib olla improvisatsiooniline ja/või loodud kindla struktuuriga. Improvisatsioonilises võtmes kasutab koreograaf rohkem märksõnalisi juhiseid liikumiseks ja liikumine ei pea moodustama kindlat jada, struktureeritud koreograafias on aga liigutuste järjekord ja detailid kindlalt paigas. Kindla koreograafia loomiseks on palju võimalusi, näiteks improvisatsioon ja katsetamine.

## Vaata ka

* koreograafide loend
* tantsukunst

## Viited
# 20. juuli

|  |
| --- |
| << **Juuli** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 | 2 |
| 2026 |

**20. juuli** on Gregoriuse kalendri 201. (liigaastal 202.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. juuli (1901–2099).

## Sündmused

### Eestis

* 1820 – Eestimaa kuberner võttis kooleraepideemia tõkestamiseks kasutusele abinõusid. Tallinnas oli aasta jooksul olnud eraisikute seas 499 haigusjuhtu, millest 250 lõppes surmaga.
* 1955 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud XIV üldlaulupidu ja rahvakunstiõhtu.
* 1960 - troopilisele kuumusele järgnenud tugev paduvihm Tallinnas nurjas XV üldlaulupeo I kontserdi, mis liideti osaliselt teise kontserdiga 21. juulil.
* 1963 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud I üle-eestiline rahvatantsupidu (I Eesti NSV rahvatantsupidu).
* 1980 – Tallinnas avati Moskva Olümpiamängude purjeregatt.
* 1985 – Tallinnas toimus 21. juulini kestnud XX üldlaulupidu ja VI üldtantsupidu.
* 2022 – Tallinna lauluväljakul esines Saksamaa *industrial metal'*'it viljelev ansambel Rammstein.

### Maailmas

* 1944 – Adolf Hitlerile tehti atentaat.
* 1969 – Kuu pinnale laskusid esimesed inimesed, USA astronaudid Neil Armstrong ja Edwin Aldrin.
* 1976 – Marsile maandus esimest korda inimeste lähetatud NASA automaatjaam Viking I, mille ülesandeks oli pinnaseproove võttes leida sealt elu jälgi.
* 1994 – Valgevenes asus presidendiametisse Aleksandr Lukašenka.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 20. juulil*
* 1822 – Gregor Mendel, Austria munk, geneetika isa
* 1919 – Edmund Hillary, Uus-Meremaa alpinist ja maadeuurija
* 1934 – Uwe Johnson, saksa kirjanik
* 1951 – Krista Kaer, eesti tõlkija
* 1963 – Paula Ivan, rumeenia kergejõustiklane
* 1966 – Veiko Belials, eesti kirjanik
* 1973 – Peter Forsberg, rootsi jäähokimängija
* 1980 – Gisele Bündchen, Brasiilia modell ja näitleja
* 1996 – Karl Johan Lips, eesti korvpallur

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 20. juulil*
* 1903 – Leo XIII, Rooma paavst aastail 1878–1903
* 1923 – Francisco Villa, Mehhiko revolutsiooniaegne talurahvajuht
* 1926 – Feliks Dzeržinski, Nõukogude riigitegelane
* 1937 – Guglielmo Marconi, itaalia insener
* 1944 – Ludwig Beck, Saksa Riigi sõjaväelane
* 1944 – Joachim Murat, Murat' vürstliku perekonna pea
* 1944 – Claus von Stauffenberg, Saksa Riigi sõjaväelane
* 1962 – Hindrek Luhari, Eesti sõjaväelane
* 1973 – Bruce Lee, Ameerika Ühendriikide filminäitleja
* 2003 – Lauri Aus, eesti jalgrattasportlane (liiklusõnnetus)
* 2004 – Veera Saar, eesti kirjanik
* 2012 – Ivar Puura, eesti paleontoloog
* 2023 – Aadu Must, Eesti ajaloolane ja poliitik

## Pühad ja tähtpäevad

* Eliapäev
* Rahvusvaheline malepäev

## Nimepäev

* Eestis – Elias, Erland, Liias

## Ilmarekordid

* 2007 – aastate kõrgeim õhutemperatuur +40,1 °C Slovakkias

## Viited
# 1892

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1860. aastad |
1870. aastad |
1880. aastad |
**1890. aastad**
| 1900. aastad
| 1910. aastad
| 1920. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1888 |
1889 |
1890 |
1891 |
**1892**
| 1893
| 1894
| 1895
| 1896
| ►
| ►►

**1892. aasta** (**MDCCCXCII**) oli 19. sajandi 92. aasta.

## Sündmused Eestis

* 15.–16. jaanuar (vkj 3.–4. jaanuar) – Tartus toimus Eesti karskusseltside esimene kongress. Karskusliikumise juhiks sai Ado Grenzstein.
* Sügisel jõudis lõpule kõikide üldhariduskoolide õppetöö üleminek venekeelseks.
* 23. juuni (vkj 11. juuni) – Eestis jõustus uus linnaseadus.
* ...

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* 3. jaanuar – J. R. R. Tolkien, inglise kirjanik
* 6. jaanuar – Ants Murakin, eesti kunstnik
* 18. jaanuar – Oliver Hardy, ameerika koomik
* 28. jaanuar – Ernst Lubitsch, saksa päritolu ameerika filmirežissöör
* 15. veebruar – Eero Liives, helilooja
* 9. märts – Vita Sackville-West, inglise kirjanik ja maastikuarhitekt
* 10. märts – Arthur Honegger, prantsuse/šveitsi helilooja
* 22. märts – Johannes Semper, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija
* 30. märts – Johannes Pääsuke, eesti filmioperaator
* 8. aprill – Mary Pickford, ameerika filminäitleja
* 7. mai – Oskar Angelus, eesti poliitik
* 7. mai – Josip Broz Tito, Jugoslaavia riigijuht
* 13. aprill – Robert Watson-Watt, šoti leiutaja
* 23. juuli – Haile Selassie I, Etioopia keiser
* 26. juuli – Villem Ormisson, eesti kunstnik
* 20. oktoober – Rudolf Mager, majaomanik Tallinnas
* 22. oktoober – Villem Eichenthal, eesti filatelist
* 23. oktoober – Gummo Marx, ameerika komöödianäitleja
* 31. oktoober või 1. november – Aleksandr Alehhin, vene maletaja
* 21. november – Johannes Kallak, eesti pedagoog, kooli- ja lastekirjanik
* 4. detsember – Francisco Franco, Hispaania riigipea
* 5. detsember – Gerhard Rägo, eesti matemaatik

## Surnud

* 21. jaanuar – John Couch Adams, inglise astronoom
* 6. oktoober – Alfred Tennyson, briti luuletaja
* 6. detsember – Werner von Siemens, saksa tööstur

## Viited
# Alexandre Desplat

Alexandre Desplat (2015)
**Alexandre Michel Gérard Desplat** (sündinud 23. augustil 1961 Pariisis) on prantsuse filmihelilooja.

Alexandre Desplat on kirjutanud põhiliselt filmimuusikat. Temalt pärineb järgmiste filmide muusika:

* "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" (2003)
* "Sünd" (2004)
* "Süriaana" (2005)
* "Tulemüür" (2006)
* "Kuninganna" (2006)
* "Petlik pealispind" (2006; inglise "The Painted Veil")
* "Kuldne kompass" (2007)
* "Benjamin Buttoni uskumatu elu" (2008)
* "Julie ja Julia" (2009)
* "Videviku saaga: Noorkuu" (2009)
* "Coco enne Chaneli" (2009)
* "Variautor" (2010)
* "Kuninga kõne" (2011)
* "Kuutõusu kuningriik" (2012)
* "The Grand Budapest Hotel" (2014)

## Tunnustus

Alexandre Desplat on neljal korral olnud Oscari ning viiel korral Kuldgloobuse kandidaatide hulgas. Ta võitis Kuldgloobuse 2007. aastal filmi "Petlik pealispind" muusika eest.

Kahel korral on ta võitnud Euroopa filmiauhinna muusika eest filmis "Kuninganna" (2007) ja "Variautor" (2010).

Aastal 2011 võitis Desplat Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna parima filmimuusika eest filmis "Kuninga kõne".

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Alexandre Desplat andmekogus IMDb (inglise)
# 1446

◄ |
14. sajand |
**15. sajand**
| 16. sajand
| ►

◄ |
1410. aastad |
1420. aastad |
1430. aastad |
**1440. aastad**
| 1450. aastad
| 1460. aastad
| 1470. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1442 |
1443 |
1444 |
1445 |
**1446**
| 1447
| 1448
| 1449
| 1450
| ►
| ►►

**1446. aasta** (**MCDXLVI**) oli 15. sajandi 46. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 15. aprill – Filippo Brunelleschi, Itaalia renessansiaja arhitekt
* 7. detsember – Bogislaw IX, Pommeri hertsog
* Otto IV, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
* ...
# Kim Chŏng-il

*Tegemist on korea nimega; perekonnanimi on* Kim*.*
Chŏng-il (august 2011)
**Kim Chŏng-il** (ka Gim Jeong-il, Kim Jong-il või Kim Jong Il, korea keeles 김정일, 16. veebruar 1941 Vjatskoje – 17. detsember 2011) oli Korea RDV kommunistlik juht.

Kim Chŏng-il oli riigipea alates 1994. aastast, mil päris ameti oma isalt Kim Il-sŏngilt. See oli kommunistlikus riigis esimene dünastiline võimupärimine. Ehkki teda hüüti ametlikult armastatud juhiks, puudus tal isa karisma. 1997. aasta oktoobris sai temast valitseva Korea Töölispartei peasekretär. Samal ajal valitses riigis nälg.

1960. aastate algusest pidas Kim Chŏng-il tähtsaid riigiameteid. 1974. aastal nimetati ta poliitbüroo liikmeks ja 1980. aastal selle presiidiumi liikmeks. 1991. aastal määrati Kim Chŏng-il relvajõudude ülemjuhatajaks, kuigi tal puudub sõjaväeline koolitus. Läänes usutakse, et 1970.–1980. aastatel korraldas ta terroriaktsioone, seetõttu tekitas tema võimuletõus teatud kartusi.

Oletati, et seoses viletsa tervisega valmistus Kim Chŏng-il võimu üleandmiseks oma noorimale pojale Kim Chŏng-un-ile.

Kim Chŏng-il on käinud välisvisiitidel Hiinas ja Venemaal. Lennukartuse tõttu reisis ta Hiinasse (2000., 2004. ja 2010. aastal) ja Venemaale (2001., 2002., 2011. aastal) soomustatud rongiga.

Vladimir Putin ja Kim Chŏng-il
2011. aasta 17. detsembri hommikul sai ta oma rongis infarkti ja suri.

## Isiklikku

Kim Chŏng-il oli neli korda abielus, tema viimane abikaasa Kim Ok oli tema kauaaegne sekretär. Eelmistest abieludest on tal kolm poega ja üks tütar. Vanim neist on Kim Chŏng-nam, noorim Kim Chŏng-un.

Kim oli 162 cm pikk ja kaalus enne 2008. aasta insulti 86 kilogrammi. Ta põdes diabeeti ja kõrgvererõhktõbe. Arvatakse, et ta põdes ka kõhunäärmevähki.

## Viited

## Välislingid

* Meedia: Põhja-Korea liider upitab noorimat poega parteijuhiks, Postimees, 15. jaanuar 2009
* Kalev Kask. Kim kindlustas Põhja-Korea riigipeana oma positsiooni, EPL.ee, 9. aprill 2009
* Kim Jong-il'il on väidetavalt kõhunäärmevähk, Postimees, 13. juuli 2009
* Põhja-Korea teatas Kim Jong-ili surmast, Delfi, 19. detsember 2011
* Kim Jong Ili hämmastavad imeteod algasid juba enne tema sündi, Delfi, 19. detsember 2011

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Kim Il-sŏng** | **Põhja-Korea kommunistlik juht** 1994–2011 | Järgnev **Kim Chŏng-un** |
# Rõhk (keeleteadus)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõnarõhust; lauserõhu kohta loe artiklist Lauserõhk.* |

---

**Rõhk** on suurenenud hääldusintensiivsus, mis avaldub sõna teatud silpide hääldamisel.

Rõhu peaülesanne on muuta kõne rütmiliseks, sest rütmilist kõnet on kergem artikuleerida ja tajuda.

Rõhk võimaldab silpi hääldada kahel viisil – rõhuliselt või rõhutult.

## Rütm ja rõhu koht

Rõhk võib olla fikseeritud, vaba või tooniline.

Fikseeritud rõhu puhul eristatakse keeli, kus

a) rõhk on peaaegu alati esimesel silbil (eesti, soome, mokša, ungari, läti ja muudes keeltes);

b) rõhk on peaaegu alati viimasel silbil (armeenia, tadžiki, pärsia, udmurdi ja muudes keeltes);

c) rõhk on peaaegu alati eelviimasel silbil (ketšua, poola, esperanto ja muudes keeltes);

d) rõhk on tagant kolmandal silbil (makedoonia keeles).

Vaba rõhk on rõhk, mis saab olla ükskõik millisel silbil, olenedes konkreetsest sõnast. Vaba rõhuga keeltes võib rõhust sõltuda sõna tähendus. Vaba rõhk on järgmistes keeltes: inglise, saksa, rootsi, hispaania, portugali, itaalia, leedu, vene, ukraina, valgevene, kreeka ja teistes keeltes.

Tooniline rõhk on rõhk mitme erineva tooniga, rõhk on sõna igal silbil. Tooniline rõhk on omane jaapani, korea, hiina ja teistele keeltele.

## Rõhk eesti keeles

Eesti keeles on tavaliselt rõhk esimesel silbil.

Rõhu ülesandeks on tähistada sõna algus.

Kui sõna on pikem, siis 3. või 5. silbil võib olla kaasrõhk. Samuti võivad kaasrõhud olla liitsõna iga osa esimesel silbil.
# Michel Hazanavicius

| Michel Hazanavicius |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
29. märts 1967  |
| Sünnikoht |
Pariis, Prantsusmaa |
| Amet | filmilavastaja, produtsent, stsenarist |

**Michel Hazanavicius** (sündinud 29. märtsil 1967) on Leedu juudi päritolu prantsuse filmilavastaja, produtsent ja stsenarist.

2012. aastal pälvis Hazanavicius filmiga "Artist" (2011) parima lavastaja Oscari, Briti Akadeemia filmiauhinna ja Césari auhinna.

Tema teised tuntumaid linateosed on *La Classe Américaine* (1993), "OSS 117: spioonipesa Kairo" (*OSS 117: Le Caire nid d'espions*, 2006) ja "OSS 117: Kadunud Rios" (*OSS 117: Rio ne répond plus*, 2009).

## Välislingid

* Michel Hazanavicius andmekogus IMDb (inglise)
* Michel Hazanavicius andmekogus Filmiveeb
# Gravitatsioon (film)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filmist; mõiste kohta vaata artiklit Gravitatsioon.* |

---

"Gravitatsioon"| "Gravity" |
| --- |
|  |
| Režissöör |
Alfonso Cuarón |
| Stsenarist |
Alfonso Cuarón Jonás Cuarón |
| Operaator |
Emmanuel Lubezki |
| Helilooja |
Steven Price |
| Peaosades |
Sandra Bullock George Clooney |
| Monteerija |
Alfonso Cuarón Mark Sanger |
| Produtsent |
Alfonso Cuarón David Heyman |
| Filmistuudio |
Esperanto Filmoj Heyday Films |
| Levitaja |
Warner Bros. |
| Aasta |
2013 |
| Esilinastus |  4. oktoober 2013  4. oktoober 2013 |
| Kestus |
91 minutit |
| Riik |
USA Suurbritannia |
| Keel |
inglise |
| Eelarve |
100 miljonit dollarit |
| Piletitulu |
723 miljonit dollarit |
|
IMDb profiil |
|
Filmiveebi sissekanne |

**"Gravitatsioon"** on 2013. aastal linastunud ulmefilm. Filmi lavastaja on Alfonso Cuarón ning peaosades on Sandra Bullock ja George Clooney.

"Gravitatsioon" oli 28. oktoobril 2013 alanud 70. Veneetsia filmifestivali avafilm ning Ameerika Ühendriikides esilinastus film kolm päeva hiljem Telluride'i filmifestivalil. Kriitikutelt sai film kiita ning eriti kiideti Alfonso Cuaróni režissööritööd, Emmanuel Lubezki operaatoritööd, Steven Price'i kirjutatud filmimuusikat ja peaosatäitjate näitlemist. Lisaks said kiita ka eriefektid ja 3D tehnoloogia oskuslik kasutamine . Gravitatsiooni on peetud ka 2010. aastate üheks parimaks filmiks. Film oli 2013. aastal piletitulult kaheksandal kohal, kogudes ülemaailmselt 723 miljonit USA dollarit.

Film kandideeris kümnele Oscarile ja võitis seitse. Lisaks võitis film kuus BAFTA auhinda ja ühe Kuldgloobuse.

## Sisu

Geniaalne biomeditsiinitehnik dr Ryan Stone, kes on esimesel süstikumissioonil koos veteranist astronaudi Matt Kowalskiga, jääb orbiidile lõksu, kui süstik kosmoseprügi tõttu puruneb ja viiest meeskonnaliikmest kolm surma saavad. Ainsana ellu jäänud Stone ja Kowalski üritavad seejärel iseseisvalt leida tee tagasi Maale, sest side Maaga on kadunud ja appi tulemas pole kedagi.

## Osatäitjad

* Sandra Bullock – Dr. Ryan Stone
* George Clooney – Matt Kowalski
* Ed Harris (hääl) – Houstoni missiooni juhtimiskeskus
* Orto Ignatiussen (hääl) – Aningaaq
* Phaldut Sharma (hääl) – Shariff Dasari
* Amy Warren (hääl) – Exploreri kapten
* Basher Savage (hääl) - ISSi komandör

## Viited
# Sharoni plaan

**Sharoni plaan** oli Iisraeli peaministri Ari'el Sharoni plaan, mis nägi ette Iisraeli vägede ühepoolse väljatõmbamise Kuuepäevase sõjaga Iisraeli poolt okupeeritud aladelt ning mõningate juudi asunduste lammutamise ja teiste püsiva säilitamise.

Selle idee arendas järgmine peaminister Ehud Olmert edasi Olmerti plaaniks.

## Plaani põhijooned

Gaza tsoonis kaotati Sharoni plaanide järgi kõik 21 juudi asundust:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Bedolaẖ
* Bnei Aẕmon
* Dugit
* Elei Sinai
* Gadid
* Gan Or
 | * Ganei Tal
* Katif
* Kefar Darom
* Kefar Yam
* Kerem Aẕmona
* Morag
 | * Neveh Dekalim
* Neẕarim
* Neẕer Hazani
* Nisanit
* Pe'at Sade
* Rafiah Yam
 | * Selav
* Shirat Hayam
* Tel Katifa
 |

Jordani Läänekaldal lammutati juudi asundused Ganim, Kadim, Sa-Nour ja Homesh.

Plaan nägi ette Jordani Läänekalda linn-asunduste Ari'eli, Efratah', Gush Eẕioni, Qiryat-Arba‘ ja Ma‘aleh Adummimi ning Hebronis paiknevate asunduste säilitamise ja kindlustamise.

Sharon esitas selle plaani Yāsir ‘Arafāti eluajal, sest Sharon ei pidanud võimalikuks poliitilisi läbirääkimisi palestiina poolega. Plaan pidi tagama Iisraeli julgeoleku. Palestiinlased seevastu leidsid, et plaani peavad legitimeerima rahvusvahelised lepped, ning nõuavad Iisraeli täielikku väljatõmbumist vaidlusalustelt aladelt.
# 1891

◄ |
18. sajand |
**19. sajand**
| 20. sajand
| ►

◄ |
1860. aastad |
1870. aastad |
1880. aastad |
**1890. aastad**
| 1900. aastad
| 1910. aastad
| 1920. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1887 |
1888 |
1889 |
1890 |
**1891**
| 1892
| 1893
| 1894
| 1895
| ►
| ►►

**1891. aasta** (**MDCCCXCI**) oli 19. sajandi 91. aasta.

## Sündmused Eestis

* 20. jaanuar (vkj 8. jaanuar) – Tallinna ja Tartu reaalkooli tegevuse aluseks määrati üldised Venemaa reaalkoolide põhimääruse sätted.
* Mais otsustas Pühim Valitsev Sinod rajada Pühtitsa nunnakloostri.
* 27.-29. juuni (vkj 15.–17. juuni) – Tartus toimus IV üldlaulupidu.
* 14. august (vkj 2. august) – Postimees hakkas ilmuma päevalehena.
* 16. august (vkj 4. august) – Tallinnas "Lootuse" seltsis toimusid esimesed tõstevõistlused, mille võitis kohtukirjutaja Gustav Boesberg.
* 3.–4. oktoober (vkj 21.-22. september) Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi korraldatud "I põllu- ja aiaviljade, noorte viljapuude ja ilukasvude väljanäitus" Tallinnas "Lootuse" seltsimajas.
* 29. november (vkj 17. november) – Kuressaare merekool õnnistati sisse. Õppetöö algas järgmisel päeval ehk 30. novembril (vkj 18. novembril).

* Eestis algas mitu aastat kestnud valdade liitmine.

## Sündmused maailmas

* Asutati Merck & Co.
* 11. oktoober – Rootsis asutati Skanseni vabaõhumuuseum.

## Sündinud

* 9. jaanuar – August Gailit, eesti kirjanik
* 9. jaanuar – Ado Köögardal, eesti vaimulik
* 13. veebruar – Grant Wood, USA maalikunstnik
* 2. märts – Philipp Kaljot, Eesti diplomaat
* 14. mai – Martin Jervan, Eesti sõjaväelane
* 15. mai – Mihhail Bulgakov, vene kirjanik
* 13. oktoober – Herman Hoogland, hollandi kabetaja
* 20. oktoober – Hans Elb, Eesti sõjaväelane
* 9. november – Gerd Neggo, eesti tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog
* 14. november – Liina Reiman, eesti näitleja
* 19. november – Viktor Tarmas, Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat
* 2. detsember – Otto Dix, saksa maalikunstnik, ekspressionist
* 26. detsember – Henry Miller, USA kirjanik

## Surnud

* 16. jaanuar – Léo Delibes, prantsuse helilooja
* 22. jaanuar – Miklós Ybl, Ungari arhitekt
* 10. veebruar – Sofja Kovalevskaja, vene matemaatik
* 27. aprill – Joachim Oppenheim, rabi
* 31. mai – Anton Springer, saksa kunstiajaloolane
* 22. august – Jan Neruda, tšehhi kirjanik
* 28. september – Herman Melville, ameerika kirjanik
* 10. november – Arthur Rimbaud, prantsuse luuletaja
* 5. detsember – Pedro II, endine Brasiilia keiser
* 7. detsember – Krišjānis Valdemārs, läti rahvusliku liikumise tegelane, kirjanik, folklorist ja noorlätlaste liikumise juht
* 11. detsember – Aleksandr Potebnja, ukraina keeleteadlane

## Viited