# Albert Einstein

| Albert Einstein |
| --- |
| Albert Einstein (1921). Ferdinand Schmutzeri foto |
| Sündinud |
14. märts 1879 Ulm, Württembergi kuningriik, Saksa keisririik |
| Surnud |
18. aprill 1955 (76-aastaselt) Princeton, New Jersey, USA |
| Elukoht |
Saksamaa, Itaalia, Šveits, USA |
| Rahvus |
juut |
| Kodakondsus |
Württemberg (1879–1996) kodakondsuseta (1896–1901) Šveits (1901–1955) Austria (1911–1912) Saksamaa (1914–1933) USA (1940–1955) |
| Haridus |
ETH Zürich |
| Teadlaskarjäär |
| Tegevusalad |
füüsika |
| Töökohad |
Šveitsi patendiamet (Bern), ETH Zürich, Karli Ülikool Prahas, Preisimaa Teaduste Akadeemia, Keiser Wilhelmi Instituut, Leideni Ülikool, Institute for Advanced Study |
| Tuntumad tööd |
üldrelatiivsusteooria, erirelatiivsusteooria, fotoefekt, Browni liikumine, E = mc², Bose-Einsteini statistika |
| Tunnustus |
Nobeli füüsikaauhind (1921) Copley medal Max Plancki medal Ajakirja Time sajandi isik |
| Autogramm |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib füüsikust; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Einstein (täpsustus)* |

---

**Albert Einstein** (14. märts 1879 Ulm, Saksamaa – 18. aprill 1955 Princeton, USA; kodanikukoht 1901. aastast Zürich) oli Saksamaalt pärit ning hiljem Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide kodakondsusega juudi rahvusest füüsikateoreetik. Teda peetakse üheks ajaloo olulisemaks füüsikuks ja üheks tuntumatest uusaja teadlastest. Paljud peavad teda 20. sajandi suurimaks teadlaseks.

Tema uurimused aine, ruumi ja aja ehituse ning gravitatsiooni olemuse kohta muutsid oluliselt seni kehtinud newtonlikku maailmapilti. 1999. aastal valiti Albert Einstein ajakirja Physics World küsitluses juhtivate füüsikute seas kõigi aegade kõige olulisemaks füüsikuks Isaac Newtoni, James Clerk Maxwelli, Niels Bohri ja Werner Heisenbergi ees.

Juba noorelt hakkas Einstein arvama, et Newtoni seadustest ei piisa klassikalise mehaanika ja elektromagnetvälja seaduste ühendamiseks. See seisukoht viis ta erirelatiivsusteooria väljatöötamisele. Aastal 1905 avaldas ta töö "Zur Elektrodynamik bewegter Körper" ("Liikuvate kehade elektrodünaamikast"), mille sisu nimetatakse tänapäeval erirelatiivsusteooriaks ning mis oli osa tema nn *annus mirabilis* '​est. Samal aastal avaldas ta ka olulised tööd Browni liikumise ja fotoefekti kohta ning tuletas valemi E = mc², mis kirjeldab massi ja energia seost.

Seejärel taipas ta, et relatiivsusprintsiipi saab laiendada gravitatsiooniväljale, ning avaldas 1915. aastal üldrelatiivsusteooria. 1917. aastal rakendas ta üldrelatiivsusteooriat kogu universumi mudelile tervikuna.

Ta jätkas tööd statistilise mehaanika ja kvantmehaanika alal, andes olulise panuse osakeste teooria ja valguse soojuslike omaduste uurimisse ning pani aluse footonite teooriale. Kuigi ta andis panuse kvantfüüsikasse, jäi ta selle tõlgenduse suhtes kriitiliseks.

Einsteini peetakse teadlase ja geeniuse kehastuseks ning ta on 20. sajandi kõige mõjukam füüsik. Popkultuuris on tema nimi muutunud sünonüümiks erakordsele intellektile ja geniaalsusele.

Ta sai maailmakuulsaks pärast üldrelatiivsusteooria sõnastamist 1915. aastal. Tema töödel oli oluline mõju kaasaegsele arusaamale ruumist, ajast, massist ja energiast.

1921. aastal sai ta Nobeli füüsikaauhinna teenete eest teoreetilises füüsikas, eelkõige fotoefekti seletuse eest, mille ta avaldas 1905. aastal. Auhind anti üle 1922. aastal.

Tema teoreetilistel töödel oli aatomipommi ja tuumaenergia arendamisel vaid kaudne roll. Teise maailmasõja eel hoiatas ta president Franklin Roosevelti Saksamaa võimaliku tuumarelva arendamise eest, mis aitas kaasa USA tuumauuringute (Manhattani projekti) käivitumisele. Hiljem mõistis ta hukka tuumalõhustumise kasutamise relvana ning toetas koos filosoof Bertrand Russelliga Russelli-Einsteini manifestis tuumarelvade ohtlikkuse rõhutamist.

1933. aastal, kui Saksamaal tuli võimule Adolf Hitler, viibis Einstein Ameerika Ühendriikides. Ta ei naasnud Saksamaale, kus ta oli olnud Berliini Teaduste Akadeemia professor. Ta jäi USA-sse ja sai 1940. aastal USA kodakondsuse. Kuni surmani 1955. aastal töötas ta New Jersey osariigis Princetonis instituudis Institute for Advanced Study.

Einstein toetas rahvastevahelist vastastikust mõistmist, rahu ja sotsialismi.

## Kodakondsused

Oma elu jooksul oli Einstein mitme riigi kodanik. Sünniga omandas ta – nagu ka tema vanemad – Württembergi kodakondsuse. Aastatel 1896–1901 oli ta kodakondsuseta, sest ta ei soovinud Württembergis sõjaväeteenistust läbida. Alates 1901. aastast kuni surmani oli ta Šveitsi kodanik; aastatel 1911–1912 oli ta oma tegevuse pärast Prahas ühtlasi Austria kodanik.

Aastatel 1914–1932 elas ta Berliinis ja oli Preisimaa kodanik. Seoses Hitleri võimuhaaramisega soovis Einstein 1933. aastal Preisimaa kodakondsusest loobuda. Rahvussotsialistlik režiim rahuldas selle soovi alles 1934. aastal, kasutades selleks vahepeal saanudud kodakondsusest ilmajätmist kui "rasket häbistavat karistust" põhjendusega, et ta oli rahvakogukonna vastu "eriti rängalt eksinud".

1940. aastal omandas ta Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.

## Elukäik

### Lapsepõlv ja noorpõlv

#### Esivanemad ja vanematekodu

* Hermann Einstein, Albert Einsteini isa
* Pauline Einstein (sündinud Koch), Albert Einsteini ema

Vanemad Hermann Einstein ja Pauline Einstein pärinesid Saksamaa juudi päritolu perekondadest, kes olid juba sajandeid Švaabimaal elanud. Emapoolsed vanavanemad olid oma perekonnanime Dörzbacher vahetanud Kochiks (Julius Koch; isapoolsed vanavanemad Abraham ja Hindel (Helene) Einstein (sündinud Moos), kandsid veel traditsioonilisi juudi eesnimesid.
Isapoolsed vanavanemad kolisid 1870. aasta paiku Buchaust Ulmi, kus lõpuks elasid viis nende kuuest lapsest; ainult Jakob Einstein ei elanud seal. Abraham Einsteinilt päritud jõukus võimaldas Hermann Einsteinil 1870. aasta paiku osta osaluse sulevooditehases Israel & Levi majas Weinhof 19 Ulmis ja saada poole selle maja omanikuks.

Isa Hermann Einstein oli pärit Ülem-Švaabimaa väikelinnast Buchaust, kus juba Keskajast saadik eksisteeris Buchau kloostri territooriumil märkimisväärne juudi kogukond (Buchau juudi kogukond). Albert Einsteini esimene nimeliselt teadaolev esivanem, Bodensee piirkonnast pärit hobuse- ja riidekaupmees Baruch Moses Ainstein (või Einstein), võeti sellesse kogukonda vastu 17. sajandil. Buchau juudi kalmistu hauakividel on tänaseni leida paljude Einsteini sugulaste nimesid, sealhulgas linna viimase juudi, füüsiku vennapojapoja Siegbert Einsteini nimi. Ta elas üle Theresienstadti koonduslaagri ja oli mõnda aega Buchau abilinnapea.

Albert Einsteini sünnimaja Ulmis Bahnhofstraße 20
Hermann Einstein kolis 1869. aasta paiku koos vendadega Ulmi. Cannstattis Stuttgarti lähedal abiellus ta 1876. aastal Pauline Kochiga. Nad elasid Ulmis majas B135 (tänapäeval Bahnhofstraße 20). 14. märtsil 1879 sündis Albert Einstein. Albert kasvas assimileerunud Saksa juudi keskklassi perekonnas. Einstein kirjutas hiljem, mõni päev pärast oma 50. sünnipäeva, ajalehele Ulmer Abendpost oma sünnilinna kohta: "Sünnilinn kuulub elu juurde millegi sama ainulaadsena nagu päritolu lihasest emast. Ka sünnilinnale võlgneme osa oma olemusest. Nii meenutan ma Ulmi tänutundega, sest see ühendab õilsa kunstilise traditsiooni lihtsa ja terve loomusega." (18. märts 1929)

Albert Einstein hoidis sidet oma Ulmis elava, temast vaid veidi vanema nõo Lina Einsteiniga. 1940. aastal paigutati ta 65-aastasena sunniviisiliselt Herrlingeni juudi vanadekodusse. Albert Einsteini katsed hankida Linale väljasõiduluba Ameerika Ühendriikidesse ebaõnnestusid. 1942. aastal viidi Lina Einstein Theresienstadti koonduslaagrisse ja samal aastal mõrvati ta Treblinka hävituslaagris.

#### München ja kool 1894. aastani

Elukoht Münchenis
Perekond kolis varsti pärast Alberti sündi 1880. aastal Münchenisse, kus tema isa ja onu asutasid sama aasta oktoobris väikese gaasi- ja veeseadmete paigaldamise ettevõtte. Et ettevõte toimis majanduslikult rahuldavalt, otsustasid nad 1885. aastal kogu perekonna toetusel rajada alalisvoolu elektriseadmete tehase (Elektrotechnische Fabrik J. Einstein & Cie). Ettevõte oli edukas ja varustas elektrijaamu Müncheni Schwabingi linnaosas, Vareses ja Susas (Itaalias). Muu hulgas võitis Hermann Einstein 1885. aastal konkursi Oktoberfesti valgustamiseks elektrivalgusega, mis oli tollal uuenduslik. Kaks ja pool aastat pärast Albertit sündis tema õde Maja Einstein. Perekond elas Münchenis Isarvorstadt: algul aastatel 1880–1885 korteris tänapäeva aadressil Müllerstraße 54, alates 1885. aastast aga krundil, mis asus tänapäeva majade Adlzreiterstraße 12 ja Lindwurmstraße 127 vahel. Noorema õe Majaga oli Albert Einsteinil kogu elu vältel lähedane ja usalduslik suhe. Albert hakkas rääkima alles kolmeaastaselt ja ka siis väljendas ta end kõhklevalt. 1884. aastal hakkas ta viiulit õppima; alles kaheteistaastaselt hakkas see talle tõeliselt meeldima. See jäi talle kogu eluks inspiratsiooniallikaks, ka füüsikaliste ideede jaoks. 1884. aastal hakkas ta saama ka eraõpet. Viieaastaselt aastal 1885 läks ta katoliiklikku rahvakooli (algkooli). Einsteini vanemad olid mitteusklikud juudid. Albert oli kooli ainus juudi soost õpilane. Õpetajatele tundus ta väga tagasihoidlik ja unistav ning nad ütlesid vanematele, et ta on vaimses ja sotsiaalses arengus maha jäänud. Et ta rääkis vähe, arvati esialgu, et ta ei ole kuigi taiplik.

* See on kõige vanem teadaolev foto Albert Einsteinist; ta on siin kolmeaastane (1882)
* Albert Einstein umbes viieaastasena (umbes 1884). Joseph Alberti foto
* Albert Einstein ja Maja (1885), ETH-Bibliothek, Zürich
* Albert Einstein koos õe Majaga

Kaheksaaastaselt 1888. aastal hakkas ta käima Luitpold-Gymnasiumis (mis pärast mitut asukohavahetust sai 1965. aastal nimeks Albert-Einstein-Gymnasium München ja mida ei tohi segi ajada praeguse gümnaasiumiga Luitpold-Gymnasium München). Koolis oli ta taibukas, mõnikord isegi mässumeelne õpilane; tema hinded olid head ja väga head, keeltes vähem head, kuid loodusteadustes silmapaistvad. Albert sattus konflikti kooli juhtkonnaga, sest talle ei meeldinud koolis kasutatud tuupimismeetod: kõiki põhitõdesid korrati seni, kuni need õpilastele pähe jäävad. Hiljem kirjutas ta, et just see õpetamisviis hävitas õpihimu ja loomingulisuse. 12-aastaselt, uurides Eukleidese geomeetriat, leidis Einstein uue, teravmeelse tõestuse Pythagorase teoreemile.

Einstein noorukina (1893)
Einstein luges populaarteaduslikke raamatuid ja sai ülevaate teaduse hetkeseisust. Tema huvi ja edasist arenguteed mõjutas eriti Aaron Bernsteini sari "Naturwissenschaftliche Volksbücher". Sellesse sarja kuulub ka Felix Eberty teos "Die Gestirne und die Weltgeschichte. Gedanken über Raum, Zeit und Ewigkeit", mille 1923. aasta uustrükile kirjutas Albert Einstein saatesõna.

Isa ja armastatud onu ettevõte suleti 1894, sest alalisvool jäi alla vahelduvvoolule. Perekond kolis 1894. aastal Milanosse. Tollal viieteistaastane Albert pidi jääma küpsuseksamiteni Luitpoldi gümnaasiumi, kuid üks õpetaja alandas teda ja ta sattus konflikti korrale ja distsipliinile rajatud Saksa keisririigi koolisüsteemiga. Ta väljendas oma seisukohti avalikult. Õpetajad heitsid talle ette, et tema lugupidamatus kandub ka kaasõpilastele üle. Einstein otsustas 1894. aasta lõpus kooli lõpetamata jätta ja minna perekonna juurde Milanosse. Teine motiiv oli nähtavasti soov vältida sõjaväeteenistust (vt sõjaväekohustus Saksa keisririigis). Kui Einstein oleks jäänud Saksamaale 17-aastaseks saamiseni, oleks ta saanud sõjaväekohuslaseks. See väljavaade kohutas teda.

### Šveits 1895–1914

#### Ettevalmistused kõrgkooliks: küpsuseksamid Aaraus

Einsteini Aarau kantonikooli küpsustunnistus aastast 1896; Šveitsis on 6 parim ja 1 halvim hinne
1895. aasta kevadel ja suvel viibis Albert Einstein Pavias, kus tema vanemad ajutiselt elasid, ning töötas perekonna ettevõttes. Ta elas Palazzo Cornazzanis, tegi väljasõite Alpidesse ja Apenniinidesse ning külastas oma onu Julius Kochi Genovas. Sel perioodil kirjutas 16-aastane Einstein oma esimese teadustöö, essee pealkirjaga "Über die Untersuchung des Ätherzustandes im magnetischen Felde" ("Eetri oleku uurimisest magnetväljas") ja saatis selle Belgias elavale onule Caesar Kochile (1854–1941) arvustamiseks. Töö jäi Einsteini eluajal avaldamata.

Einsteini elukoht Aaraus
Albert Einstein 16-aastasena, visiitkaart. Gottfried Wolfsgruberi foto, Aarau, 1895
Einstein ei täitnud isa soovi, et ta õpiks elektrotehnikat. Selle asemel kandideeris ta perekonnasõbra Gustav Maieri soovitusel õppima kõrgkooli Eidgenössische Polytechnische Schule Zürichis (tänapäeval ETH Zürich). Et tal ei olnud veel küpsustunnistust ja ta ei olnud ka veel 18-aastane, vahendas Maier talle sisseastumiseksami võimaluse, esitledes teda imelapsena.. Ta oli 16-aastasena üks kõigi aegade noorimaid kandidaate. 1895. aasta oktoobris tegi ta eksami läbi, kuid ei saanud sisse. Ta sooritas loodusteadusliku osa suurepäraselt, kuid kukkus läbi ebapiisava prantsuse keele oskuse tõttu. Ka õppeasutuses Gewerbeinstitut Berlin (hilisem TH Berlin) nõuti sel ajal sisseastumiseks küpsustunnistust.

Et Einsteinil tuli seejärel enne kõrgkooli astumist veel aasta koolis õppida, soovitas Maier tal minna liberaalse juhtkonnaga Aargau kantonikooli (praegu Aarau vana kantonikool) tööstuskooli Aarausse, et saada sealt küpsustunnistus. Selles koolis töötas professorina Maieri sõber Jost Winteler, kes võttis Einsteini oktoobris 1995 enda juurde kostiliseks. Winteler elas aadressil Laurenzenvorstadt 119. Peagi tekkis Einsteinil suhe temast kaks aastat vanema Marie Winteleriga, kes oli Jost Winteleri tütar.

Hermann Einsteini taotlus vabastada Albert Württembergi ning seega Saksamaa kodakondsusest rahuldati 1896. aastal.Hermann Einstein isa taotlus vabastada Albert Württembergi kodakondsusest rahuldati 1896. aastal. Seejärel oli Albert Einstein 1901. aastani kodakondsuseta. Albert Einstein laskis end elanike registrisse sisse kanda usulise kuuluvuseta isikuna.

1896. aasta septembris sooritas Einstein küpsuseksamid. Einsteini küpsustunnistusel, mille andis 3. oktoobril 1896 välja Aargau kantoni kasvatusnõukogu, oli viis hinnet kuus (parim võimalik hinne Šveitsis). Halvim hinne oli kolm prantsuse keeles. Väide, nagu Einstein oleks olnud üldiselt kehv õpilane, ei vasta tõele: see pärineb Einsteini esimeselt biograafilt, kes ajas Šveitsi hinnetesüsteemi Saksamaa omaga segi.

#### Õpingud Zürichi polütehnikumis

 Einsteini aineõpetajadiplomi publikatsioon
Kui Einstein oli Aargau kantonikoolis küpsuseksamid sooritanud, asus ta 1896. õppeaasta alguses 17-aastasena õppima Föderaalse Polütehnilise Kooli (tänapäeva ETH Zürich) aineõpetajate kooli matemaatilise suunaga aineõpetajaks. Sellele erialale võeti sel aastal vastu kuus õpilast. Nende seas oli ka üks neiu, serblanna Mileva Marić Novi Sadist. Einstein ja Marić armusid. Mileva läbis küll ettenähtud kursuse, kuid ei kaitsnud diplomitööd.

Einsteini ei huvitanud tuupimine, vaid teoreetilise füüsika mõtteeksperimendid. Oma isepäisuse tõttu sattus ta sageli õppejõududega vastuollu. Talle ei meeldinud abstraktne matemaatika sellisel kujul, nagu seda õpetati, ja pidas seda probleemikesksele füüsikule kahjulikuks. Loengutel käis ta ebaregulaarselt ja eksamiteks valmistudes toetus ta sageli õpingukaaslaste konspektidele. Selline hoiak kahjustas tema karjäärivõimalusi kõrgkoolis. Hiljemalt siis, kui ta töötas välja matemaatiliselt väga nõudlikku üldrelatiivsusteooriat, kahetses ta seda ja mõistis ta sügavama matemaatilise ettevalmistuse tähtsust; sel ajal oli talle suureks abiks tema kursusekaaslane Marcel Grossmann.

Akademie Olympia – Habicht, Solovine ja Einstein (1903)
Albert Einstein lõpetas kõrgkooli 1900. aastal diplomiga matemaatilise suuna aineõpetajana, mille alla kuulus ka füüsika. Oma füüsikaalase diplomitöö tegi ta Heinrich Friedrich Weberi juhendamisel. Tal ei õnnestunud aga pärast õpingute lõppu saada assistendikohta polütehnikumis.

#### Koduõpetajast Berni patendiametnikuks

Ametnik Berni patendiametis (1904 või 1905)
Tema taotlused saada assistendikoht Zürichi polütehnikumis ja teistes ülikoolides lükati tagasi. Ta töötas asendusõpetajana Winterthuris Winterthuri tehnikumis ning koduõpetajana Schaffhausenis ja lõpuks Bernis.

Albert Einstein hakkas 1899. aastal taotlema Šveitsi kodakondsust. Kui Albert Einstein vajas 1900. aastal kautsjoni maksmiseks raha, et omandada Zürichi kodanikuõigust, sai ta poole vajalikust summast Gustav Maierilt. Ta oli kodakondsuseta isik 1901. aasta veebruarini, mil omandas Šveitsi kodakondsuse. Ta sai ametlikult Šveitsi kodanikuks (kodanikukoht Zürich) 21. veebruaril 1901 ning jäi kogu elu Šveitsi kodanikuks.

23. juunil 1902 asus Einstein oma sõbra Marcel Grossmanni soovitusel tööle Šveitsi patendiametis Bernis 3. klassi tehnilise eksperdina. Liidunõukogu oli tema ametissenimetamise heaks kiitnud 16. juunil 1902.

Patendiameti katseajal algasid tema regulaarsed kohtumised filosoofiaüliõpilase Maurice Solovine'i ja matemaatikaüliõpilase Conrad Habichtiga. Neid kohtumisi hakati nimetama Akademie Olympiaks. Need lõppesid 1904. aastal.

#### Perekondlik olukord

Mileva Marić ja Albert Einstein (1912)
Einstein ja Marić abiellusid pärast Einsteini isa surma 1902. aasta lõpus, 6. jaanuaril 1903 Bernis – perekondade tahte vastaselt. Oktoobrist 1903 kuni maini 1905 elasid Einstein ja Marić Berni vanalinnas aadressil Kramgasse 49. Tänapäeval on seal muuseum Einsteini maja (Einsteinhaus).

Einsteinil ja Marićil sündisid tütar Lieserl ning pojad Hans Albert (1904–1973) ja Eduard (1910–1965). Lieserl sündis 1902. aastal enne abiellumist Marići vanemate juures Novi Sadis. Tema saatus on hoolimata põhjalikest otsingutest teadmata. Ta kas suri väga noorelt sarlakitesse või anti 1903. aastal Belgradi lapsendamiseks. Tütre olemasolu varjati isegi sõprade eest. See sai teatavaks alles 1987. aastal avaldatud Einsteini kirjadest Marićile aastatest 1897–1903. Abielu lahutati 1919. aastal pärast viis aastat kestnud lahuselu.

Desanka Trbuhović-Gjurići raamat, mis ilmus 1969. aastal ja tõlgiti ka saksa keelde, esitas teesi, et Mileva Marićil oli märkimisväärne osa töödes, mis viisid 1905. aastal Albert Einsteini läbimurdeni teadlasena. Selle kohta ei ole aga leitud tõendeid, ka mitte pärast seda, kui Einsteini kohta sai teatavaks palju rohkem dokumente seoses kogutud teoste väljaandmise algusega (alates 1987. aastast), sealhulgas ka sellest ajast säilinud kirjavahetus Marićiga (mis avaldati ka eraldi). Kõik viitab sellele, et Mileva (nagu ka insener Michele Besso) oli talle arutelupartner. See on juhtivate Einsteini-uurijate (Abraham Pais, Albrecht Fölsing, John Stachel, Gerald Holton) konsensus. .

2. juunil 1919 abiellus Einstein oma nõo Elsa Löwenthaliga.

## Surm

17. aprillil 1955 kaebas Albert Einstein valu rinnus ja ta toimetati Princetoni haiglasse. Einsteinil tekkisid kõhuaordianeurüsmi rebendi tagajärjel sisemised verejooksud. Operatsioonist olevat ta keeldunud ja surnud 18. aprillil Princetoni haiglas veidi pärast kella ühte päeval.

Lahkamisel eemaldas patoloog Thomas S. Harvey Einsteini aju ja jättis enda juurde hoiule.

## Poliitilised ja usulised tõekspidamised

Einstein pooldas sotsialismi ja oli kriitiline kapitalismi suhtes. Oma poliitilistest vaadetest kirjutas ta näiteks essees "Why Socialism?". Arvestades Einsteini sidemeid Saksamaa, sionismi ja kommunistidega, samuti ta sotsialistlikke ideaale, pidas FBI teadlase kohta toimikut, mis lõpuks oli 1800 lehekülje paksune.

Einstein distantseeris end ateismist ja pidas end agnostikuks. Ta ütles, et tema nägemus jumalast sarnanes Baruch Spinoza "panteistliku" jumalaga, kuid ta ei uskunud isikustatud jumala olemasolusse.

## Tunnustus

* 1921 – Nobeli füüsikaauhind teenete eest teoreetilise füüsika alal (fotoefekti seletuse eest, mille ta avaldas 1905)
* 1921 – Matteucci medal
* 1929 – Max Plancki medal

#### Valitud teadusühingute liikmeks

* 1921 – Londoni Kuninglik Selts
* 1924 – Uus-Meremaa Kuninglik Selts
* 1927 – Baieri Teaduste Akadeemia
* 1930 – Ameerika Filosoofiaselts
* 1950 – Jaapani Akadeemia

## Teosed eesti keeles

* "Füüsika evolutsioon" (koos Leopold Infeldiga). Inglise keelest tõlkinud Harry Õiglane. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus 1962
* "Einsteini ütlemisi". Kogunud ja toimetanud Alice Calaprice. Inglise keelest tõlkinud Marja Liidja, eessõna Freeman Dyson. Tallinn, Ersen 2001
* "Teaduslikku ja filosoofilist. Valitud töid". Koostanud Piret Kuusk. Saksa keelest tõlkinud Georg Liidja, Kalle Hein ja Piret Kuusk. Sissejuhatavad artiklid: Raivo Stern ja Ivar Piir. Tallinn, Tallinna Ülikooli Kirjastus 2015.
* "Üldrelatiivsusteooria põhialus". Tõlkinud, märkused ja saatesõna kirjutanud Piret Kuusk. Tartu: Ilmamaa, 2021. ISBN 9789985777633
* "Eri- ja üldrelatiivsusteooriast (üldarusaadavalt)". Tõlkinud, märkused ja saatesõna kirjutanud Piret Kuusk. Tartu: Ilmamaa, 2022. ISBN 9789985778067

## Vaata ka

* Teleparalleelne gravitatsiooniteooria

## Viited

## Kirjandus

* Philipp Frank. Alfred A. Knopf, New York 1947.
	+ *Einstein: Sein Leben und seine Zeit*, Paul List Verlag, München Leipzig Freiburg i. Br. 1949.
	+ Vieweg, Wiesbaden 1979, ISBN 3-528-08437-5.
	+ helikandja: loeb Helmut Winkelmann, Legato: Berg 2006, ISBN 3-938956-07-0.
* Nandor Balasz. Albert Einstein. – *Dictionary of Scientific Biography*, kd 4, Charles Scribner's, 1971, lk 312–333.
* Banesh Hoffmann, Helen Dukas. *Albert Einstein. Schöpfer und Rebell,* Dietikon-Zürich, Belser 1976.
* Friedrich Herneck, "Albert Einstein". Saksa keelest tõlkinud ja järelsõna: Ivar Piir. Tallinn, Valgus 1982, 96 lk
* Armin Hermann. *Einstein. Der Weltweise und sein Jahrhundert. Eine Biographie*, Piper: München 1994; 3. trükk 2004, ISBN 3-492-24036-4.
* Albrecht Fölsing. *Albert Einstein.* Suhrkamp Verlag 1995, ISBN 3-518-38990-4.
* Ronald W. Clark. *Albert Einstein. Leben und Werk, 100 Jahre Relativitätstheorie*, Tosa Verlag, Wien 2005, ISBN 3-85492-604-9 (taskuväljaanne ilmus 8. trükis 1988 kirjastuses Heyne Verlag).
* Thomas Bührke. *Albert Einstein*, dtv, München 2004, ISBN 3-423-31074-X (eluloo ülevaade).
* Ernst Peter Fischer. *Einstein für die Westentasche*, 2. trükk, Piper: München 2005, ISBN 3-492-04685-1.
* Akadeemia 2005, nr 7 (erinumber: 100 aastat relatiivsusteooriat)
* John Stachel. Albert Einstein. – *New Dictionary of Scientific Biography*, 2008, kd 2, lk 363–373.
* Walter Isaacson, "Einstein. Tema elu ja universum". Inglise keelest tõlkinud Matti Piirimaa. Tallinn, Eesti Raamat 2009, 622 lk
* Alice Calaprice, Daniel Kennefick, Robert Schulmann. *An Einstein Encyclopedia*, Princeton University Press 2015.

## Välislingid

* A. Einstein, Zum Relativitäts-Problem, *Scientia: rivista internazionale di sintesi scientifica*, 15, 1914, pp. 337–348.
* Albert Einstein Nobeli auhinna lehel
* James A. Foley, Einstein's Brain Hemispheres were Unusually Well-connected, Study Reveals, Veebiversioon (vaadatud 27.03.2014) (*inglise keeles*)
* "Miks on Einstein kuulus? Sest ta oli rohkem kui füüsik" Eesti Päevaleht, 30. november 2015