Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Foneetiline transkriptsioon

**Foneetiline transkriptsioon** on süsteem suulise kõne häälduslikult võimalikult täpseks ülesmärkimiseks.

Keeleteaduses on loodud mitmeid foneetilise transkriptsiooni süsteeme. Üks levinumaid on Rahvusvahelise Foneetikaassotsiatsiooni ehk IPA transkriptsioon (inglise keeles *International Phonetic Alphabet*), mis on enam-vähem universaalne. Fennougristikas kasutatakse soome-ugri transkriptsiooni, mis sobib paremini soome-ugri keelte fonoloogilise struktuuriga.

Foneetilise transkriptsiooni eesmärk on kajastada keele hääldust, mitte fonemaatilist struktuuri: sama foneemi erinevat hääldust kirjutatakse üldjuhul erinevalt, isegi kui sellega ei kaasne tähenduse muutus ja erinev hääldus ei tähenda keele fonoloogia seisukohalt kaht vastanduvat foneemi. Fonemaatilist struktuuri kajastab fonoloogiline transkriptsioon.
# IPA

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib foneetilisest tähestikust; psühholoogia mõiste kohta vaata artiklit Interaktsiooniprotsesside analüüs; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge IPA (täpsustus).* |

---

Ingliskeelne IPA-tabel (2015)
**IPA** (*International Phonetic Alphabet*) ehk **RFT** (*rahvusvaheline foneetiline tähestik*) on märgendusstandard, mis peab tegema võimalikuks kõikide maailma keelte foneetilise transkriptsiooni.

IPA korraldusega tegeleb Rahvusvaheline Foneetikaühing – ta võib kasutatavaid märke valikusse lisada, valikust eemaldada või muuta.

IPA sisaldab (2008. aasta seisuga) 107 tähte, 52 diakriitilist märki ja 4 prosoodilist märki.

## Välislingid

* Eestikeelne IPA tabel
# Katakana

**Katakana** on jaapani keele silbitähestik, mida kasutatakse välismaiste kohtade, riikide, nimede ja laenusõnade kirjutamiseks.

Kirjutamisreeglid on samad, mis hiraganal. Ainuke erinevus on topelt täishääliku märkimine, näiteks ケーキ (kēki, kook) või コーヒー (kōhī, kohvi). Katakanas on lisasilbid (toodud katakana tabelis), mida jaapani päritolu sõnades ja hiraganas ei esine. Näiteks スウェデン (*Suweden*, Rootsi), esineb ウェ(we) või フォーマル (formaalne, *fōmaru*) esineb フォ (fo).
Hääldamisreeglid on samad mis hiraganal, kuid r ja l samastatakse: ラ ra/la, リri/li, ル ru/lu, レ re/le, ロro/lo.

## Katakana tabel

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ア a | イ i | ウ u | エ e | オ o | (ya) | (yu) | (yo) |
| カ ka | キ ki | ク ku | ケ ke | コ ko | キャ kya | キュ kyu | キョ kyo |
| サ sa | シ shi | ス su | セ se | ソ so | シャ sha | シュ shu | ショ sho |
| タ ta | チ chi | ツ tsu | テ te | ト to | チャ cha | チュ chu | チョ cho |
| ナ na | ニ ni | ヌ nu | ネ ne | ノ no | ニャ nya | ニュ nyu | ニョ nyo |
| ハ ha | ヒ hi | フ fu | ヘ he | ホ ho | ヒャ hya | ヒュ hyu | ヒョ hyo |
| マ ma | ミ mi | ム mu | メ me | モ mo | ミャ mya | ミュ myu | ミョ myo |
| ヤ ya |  | ユ yu |  | ヨ yo |  |
| ラ ra | リ ri | ル ru | レ re | ロ ro | リャ rya | リュ ryu | リョ ryo |
| ワ wa | ヰ wi |  | ヱ we | ヲ wo |  |
|  | ン n |  |
| ガ ga | ギ gi | グ gu | ゲ ge | ゴ go | ギャ gya | ギュ gyu | ギョ gyo |
| ザ za | ジ ji | ズ zu | ゼ ze | ゾ zo | ジャ ja | ジュ ju | ジョ jo |
| ダ da | ヂ (ji) | ヅ (zu) | デ de | ド do | ヂャ (ja) | ヂュ (ju) | ヂョ (jo) |
| バ ba | ビ bi | ブ bu | ベ be | ボ bo | ビャ bya | ビュ byu | ビョ byo |
| パ pa | ピ pi | プ pu | ペ pe | ポ po | ピャ pya | ピュ pyu | ピョ pyo |
| Katakana lisasilbid |
|  | イェ ye |  |  |
|  | ウィ wi |  | ウェ we | ウォ wo |  |
| ヷ va | ヸ vi |  | ヹ ve | ヺ vo |
| ヴァ va | ヴィ vi | ヴ vu | ヴェ ve | ヴォ vo |  |
|  | シェ she |  |  |
|  | ジェ je |  |  |
|  | チェ che |  |  |
|  | ティ ti | トゥ tu |  |  |
|  | テュ tyu |  |  |
|  | ディ di | ドゥ du |  |  |
|  | デュ dyu |  |  |
| ツァ tsa | ツィ tsi |  | ツェ tse | ツォ tso |  |
| ファ fa | フィ fi |  | フェ fe | フォ fo |  |
|  | フュ fyu |  |  |

## Vaata ka

* Jaapani keel
* Hiragana

## Kirjandus

* *Jaapani keele grammatika*, Elli Feldberg, 2009 Kirjastus Ilo ja Elli Feldberg ISBN 978-9949-17-059-3
* *How to use good japanese*, The Japanese Language School of The International Students Institute, Japan
# Kirjutamine

Kirjutamine
**Kirjutamine** on suulise kõne esitamine kirjas.

Kirjutamisel kasutatakse kirjutusvahendeid (neiks on näiteks kriit, pliiats, sulepea, pastapliiats, stiilus, jm) või klaviatuuriga kirjutusmasinat või arvutit.
Kirjutusvahendiks võib olla ka sõrm või oks, kui kirjutuspind selleks sobib.

Kirjutuspinnaks võib olla tahvel, pärgament, paber vm.

## Vaata ka

* joonistamine
* kalligraafia
* lugemine
# Silpkiri

**Silpkiri** ehk **süllaabiline kiri** on kirjasüsteem, mille märgid annavad edasi mitte üksikuid häälikuid, vaid silpe.

Silbimärgid on välja kujunenud ideograafia ideogrammidest.

## Silpkirjad, mis ei ole enam kasutusel

* vanapärsia kiilkiri
* mükeene kiri (lineaarkiri B)
* lineaarkiri A

## Segasilpkirjad

Mõnes kirjasüsteemis kasutati ideogramme ja silbimärke läbisegi:

* sumeri kiilkiri
* egiptuse kiri
* heti kirjad

## Silpkirjad, mis on ka tänapäeval kasutusel

* india kirjad (kujunenud brahmist).
* jaapani kiri *kana*: hiragana ja katakana.
* etioopia kiri

## Vaata ka

* Kiri (keeleteadus)

## Viited
# Kiri (keeleteadus)

Gesso-tahvleid kasutati märkmete tegemiseks ning koolitööde jaoks. Sel tahvlil on õpilase kirjaharjutus ning punase tindiga õpetaja parandused. (Vana-Egiptus, Keskmine riik, umbes 1981–1802 eKr)
**Kiri** on märgisüsteem teksti ülesmärkimiseks nähtavate või kombitavate märkide abil.

## Kirjasüsteemide ajalugu

Varaseimad kirjasüsteemid olid ilmselt piktogrammide, ideogrammide või mnemogrammide süsteemid. Nende hulka on arvatud näiteks Jiahu kiri (umbes 6600 eKr), Vinča kiri (umbes 4500 eKr) ja varane Induse kultuuri kiri (umbes 3500 eKr), samuti Äänisjärve kaljujoonistel kasutatud kiri või kirjad (umbes 2500 eKr), kuid on ka teisi seisukohti.

Kindlat teadaolevad kirjasüsteemid tekkisid ja arenesid ilmselt kunagi 4. aastatuhandel eKr. Vanimateks peetakse Sumeri vana kirja ning Egiptuse hieroglüüfe, mis kujunesid umbes 3200 kuni 2600 eKr. Hiina kiri kujunes välja umbes 1600 eKr. Kunagi umbes samal ajal said alguse ka Olmeegi, Maia jt Kesk-Ameerika põlisasukate kirjad.

## Kirjasüsteemide liigitus

Kirjasüsteeme on liigitatud mitmeti. Kuna mitmetes kirjasüsteemides võib olla erinevate süsteemide tunnuseid, siis on need liigitused tihtipeale kokkuleppelised või tinglikud.

| Kirjasüsteemi tüüp | Mida sümbol esindab | Näide |
| --- | --- | --- |
| Logograafiline | morfeem | Hiina kiri |
| Silpkiri | silp | Jaapani *kana* |
| Häälikkiri | foneem (konsonant või vokaal) | Ladina kiri |
| Konsonant-vokaalne kiri | foneem (konsonant ja vokaal) | India devanaagari |
| Konsonantkiri | foneem (konsonant) | Araabia kiri |
| Muu | muu foneetiline üksus | Korea *hangul* |

## Kirjade (märgisüsteemide) loend

* Ladina kiri
* Araabia kiri
* Armeenia kiri (armeenia tähestik)
* Devanaagari kiri
* Gruusia kiri (gruusia tähestik)
* Hieraatiline kiri
* Jaapani segakiri
* Kürilliline kiri

## Vaata ka

* Daktülograafia
* Interpunktsioon
* Kalligraafia
* Kirjavahemärgid
* Kirjutamine
* Kirjastiil
* Phaistose ketas
* Praktiline transkriptsioon
* Transliteratsioon