Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ülemsaksa keel

Ülemsaksa keele levila kaart
**Ülemsaksa keel** (saksa keeles *Oberdeutsch*, baieri keeles *Obadeitsche* ja alemanni keeles *Oberdytsche*) on kõrgsaksa keelte perekond, mida kõneldakse ja kirjutatakse põhiliselt lõunapoolsel Saksamaal (Baieri ja Baden-Württembergi liidumaad) ning Austrias ja Šveitsis ning Itaalias Bolzano provintsis, vähesel määral Grand Esti idapiirkonnas Prantsusmaal.

## Liigitus

* Kõrgfrangi keel
	+ idafrangi murre
	+ lõunafrangi murre
* Baieri keel
	+ Põhja-Baieri murre
	+ Kesk-Baieri murre
	+ Lõuna-Baieri murre
* Alemanni keel
	+ švaabi murre
	+ alamalemanni murre
	+ ülemalemanni murre

## Vaata ka

* Kesksaksa keel
* Alamsaksa keel
# Bokmål

Bokmål ('raamatukeel') on üks kahest norra keele standardist (teine on uusnorra keel ehk *nynorsk*). *Bokmål*'i kasutab umbes 85–90% norralastest. Kui välismaalased soovivad õppida norra keelt, siis õpetatakse neile tavaliselt just seda.

19. sajandi lõpuks oli nii Taanis kui ka Norras juhtiv kirjakeel tuntud kui *rigsmål*, kuigi Norras nimetati seda lihtsalt norra keeleks. Kuni 1907. aastani oli see identne, aga sealt alates aset leidnud keelereformid tõid sisse mitmeid ortograafilisi erinevusi. Norras võeti keele nimeks *riksmål*, et eristada seda *landsmål* '​ist (nüüd *nynorsk*), kuid 1929. aastal võeti ametlikult nimena kasutusele *bokmål*.

Alates 1938. aastast valitsuse pakutud keelereforme peeti kohati liiga radikaalseteks ning riigist eraldiseisvad organisatsioonid hakkasid propageerima oma enda varianti, mis sai tuntuks kui *riksmål*. Lahkhelid olid kõige suuremad 1950. ja 1960. aastatel. Alates 1951. aastast on riiklik keelekomitee (Norsk Språknemnd) püüdnud kaht keelevormi lähendada. 2005. aastal läbi viidud reform lähendas *bokmål* '​i oluliselt *riksmål* '​ile ja hilisemate väikeste muudatustega on erinevusi veelgi vähendatud. Nii on väidetud, et *riksmål* on aja jooksul *bokmål* '​i üle võtnud.

*Bokmål* ja sellega väga sarnane *riksmål* põhinevad taani keelel ning sarnanevad norra keele idamurdega.

Rahvusvahelised dokumendid tõlgitakse *bokmål*'i.
# Lääne-Euroopa

Idas raudse eesriideni ulatuv ÜRO liigituse järgne Lääne-Euroopa
**Lääne-Euroopa** on piirkond Euroopa lääneosas. Tema koosseis ja piirid sõltuvad sellest, millises kontekstis mõistet tarvitada.

Kitsamas geograafilises tähenduses hõlmab see Suurbritannia, Iirimaa, Prantsusmaa, Belgia, Hollandi ja Luksemburgi alad.

Külma sõja aegsesse sotsiopoliitilisse Lääne-Euroopasse kuulusid Ida-Euroopa sotsialistlikele riikidele vastanduvad kapitalistlikud riigid. Seda kasutatakse vähemal määral ka tänapäeval, et eristada riike majanduslikult, poliitiliselt Ida-Euroopast.

Enne Euroopa Liidu ja NATO laienemist endiste sotsialismimaade alale kasutati Lääne-Euroopa mõistet ka Euroopa Liidu ja Euroopa NATO maid tähistavana, ehkki näiteks mõlemasse kuuluv Kreeka on selgelt Lõuna-Euroopasse kuuluv.

Tänapäeval on mõistel vähem tegemist geograafiaga ja rohkem majandusega. Mõistet seostatakse liberaaldemokraatiaga ja kapitalismiga. Lääne-Euroopa riikidel on ühine läänelik kultuur.

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lääne-Euroopasse järgmised riigid:

* Austria
* Belgia
* Holland
* Liechtenstein
* Luksemburg
* Monaco
* Prantsusmaa
* Saksamaa
* Šveits

## Vaata ka

* Mandri-Euroopa
* Põhja-Euroopa
* Kesk-Euroopa
* Lõuna-Euroopa
# Nelly Sachs

| Nelly Sachs |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
10. detsember 1891 |
| Surmaaeg |
12. mai 1970 (78-aastaselt) |
| Matmispaik |
Norra begravningsplatseni juudi kalmistu |
| Amet |
luuletaja, näitekirjanik, tõlkija, kirjanik, libretist |
| Autasud |
Nobeli kirjandusauhind, Saksa Kirjastajate ja Raamatukaupmeeste Ühingu rahuauhind |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

Mälestustahvel Nelly Sachsi sünnimajal Berliinis
**Leonie Nelly Sachs** (10. detsember 1891 Berliin – 12. mai 1970 Stockholm) oli saksa luuletaja ja dramaturg, kes 1966. aastal koos Šmuel Josef Agnoniga pälvis Nobeli auhinna. Tema kuulsaim näidend on "Eeli".

Sachs sündis rikkas juudi peres. Pärast tantsu, muusika ja kirjanduse eraõpinguid hakkas ta 17-aastaselt luulet kirjutama. Aastal 1921 avaldati tema esimene keskaegsete legendide ja saagade kogumik. See kirjeldab autori imetlust kristluse müstiliste elementide üle.

Hitleri võimuletulekuga oli ta sunnitud tagasi tõmbuma ja 1940. aastal põgenes Rootsi. Ta oli Selma Lagerlöfi ja saksa poeedi Hilde Domini sõber.

Aastal 1961 asutas ta omanimelise kirjandusauhinna, mida antakse välja iga kahe aasta tagant Dortmundis.

Aastal 1966 sai ta koos Šmuel Josef Agnoniga Nobeli kirjandusauhinna. Ta on öelnud, et kui Agnon esindas Iisraeli, siis tema esindas juutide tragöödiat.

Sachs on maetud Stockholmi Põhjakalmistule.

## Eesti keeles

* "Eeli: müsteerium Iisraeli kannatustest" (näidend). Saksa keelest tõlkinud Jaan Kaplinski. Tallinn: Perioodika, 1971 (Loomingu Raamatukogu, 52/1971)
* "Tähestiku laip tõuseb hauast" (luule). Tõlkinud Rein Raud. Tallinn: Salv, 2019
# Põhjakhoisani keeled

**Põhjakhoisani keeled** on murdekontiinum Botswanas, Namiibias ja Angolas. Neid keeli kõnelevad kungid.

Nende hulka kuuluvad teiste seas maligo keel ja kung-ekoka keel.
# Kreis

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Saksamaa haldusüksuse tüübist; Ungari haldusüksuse tüübi kohta vaata artiklit Kreis (Ungari)* |

---

**Kreis** (saksa keeles *Kreis*) on Saksamaa kommunaalõiguse järgi valdade ühendus ja territooriumide koondis (Nordrhein-Westfaleni ja Schleswig-Holsteini liidumaal, *Landkreis* teistel liidumaadel). See haldab oma territooriumi valdade omavalitsuste printsiibil.

Haldusüksuse nimetust "kreis" on kasutatud ajalooliselt ka Saksa õigus- ja kultuuriruumi kuulunud aladel, sealhulgas Venemaa keisririigi Balti kubermangudes maakonna kohta. Saksa keeles nimetati Eesti maakondi kreisideks ametlikult veel 1930. aastail.

## Viited
# UNESCO maailmapärand Saksamaal

**Saksamaa** alal on **UNESCO maailmapärandi nimistus** 55 objekti ja 11 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:

* 52 kultuuripärandi objekti:
	+ 1978 Aacheni toomkirik
	+ 1981 Speyeri toomkirik
	+ 1981 Würzburgi Residentsiloss koos õukonnaaia ja Residentsi väljakuga
	+ 1983 Wiesi palverännukirik
	+ 1984 Brühli Augustusburgi ja Falkenlusti linnus
	+ 1985 Hildesheimi toomkirik ja Miikaeli kirik
	+ 1986 Trieri rooma mälestusmärgid, toomkirik ja Jumalaema kirik
	+ 1987 Lübecki hansalinn
	+ 1987, 2005, 2008 Rooma impeeriumi piirikindlustised. Ühispärand Suurbritanniaga
	+ 1990, 1992, 1999 Potsdami ja Berliini lossid ning pargid
	+ 1991 Lorschi klooster ja Altenmünster
	+ 1992, 2010 Rammelsbergi kaevandused, Goslari ajalooline linn ja Ülem-Harzi veekäitlussüsteem
	+ 1993 Bambergi linn
	+ 1993 Maulbronni kloostrikompleks
	+ 1994 Quedlinburgi kollegiaatkirik, linnus ja vanalinn
	+ 1994 Völklingeni rauasulatustehas
	+ 1996, 2017 Bauhaus ja selle asukohad Weimaris, Dessaus ja Bernaus
	+ 1996 Lutheri mälestised Eislebenis ja Wittenbergis
	+ 1996 Kölni toomkirik
	+ 1998 Klassikaline Weimar
	+ 1999 Museumsinsel (Muuseumisaar), Berliin
	+ 1999 Wartburgi linnus
	+ 2000 Dessau-Wörlitzi aiariik
	+ 2000 Reichenau kloostrisaar
	+ 2001 Saksa Tolliliidu söekaevandus- ja tööstuskompleks Essenis
	+ 2002 Reini keskjooksu oru ülaosa
	+ 2002 Stralsundi ja Wismari ajalooline keskus
	+ 2004 Bremeni raekoda ja Turuväljaku Rolandi kuju
	+ 2004 Muskau / Mużakówi park. Ühispärand Poolaga
	+ 2006 Regensburgi vanalinn ja Stadtamhof
	+ 2008 Berliini modernistlikud elamurajoonid
	+ 2011 Alpide ümbruse ajaloolised vaielamud. Ühispärand Austria, Itaalia, Prantsusmaa, Sloveenia ja Šveitsiga
	+ 2011 Faguse tehas Alfeldis
	+ 2012 Bayreuthi markkrahvlik ooperimaja
	+ 2013 Wilhelmshöhe mägipark
	+ 2014 Corvey karolingide läänetiib ja ''Civitas''
	+ 2015 Speicherstadt ja Kontorhausi piirkond koos Chilehausiga
	+ 2016 Le Corbusier' looming kui väljapaistev panus moodsasse arhitektuuri. Ühispärand Argentina, Belgia, India, Jaapani, Prantsusmaa ja Šveitsiga
	+ 2017 Švaabi Juura koopad ja jää-aja kunst
	+ 2018 Hedeby arheoloogiline piirikompleks ja Danevirke
	+ 2018 Naumburgi toomkirik
	+ 2019 Augsburgi veekäitlemissüsteem
	+ 2019 Erzgebirge/Krušnohoří kaevanduspiirkond. Ühispärand Tšehhiga

* kolm looduspärandi objekt:
	+ 1995, 2010 Messel Piti fossiilide kaitseala
	+ 2009, 2014 Waddenzee. Ühispärand Hollandi ja Taaniga
	+ 2011, 2017 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia ja Ukrainaga
* nimistusse kandideerib alates 1999. aastast veel 11 objekti

## Nimekirjast kustutatud objektid

* + 2004 Elbe jõe org Dresdenis. Kustutati Maailmapärandi nimekirjast 2009. aastal, sest "keset objekti ehitatud uus maanteesild rikkus objekti väljapaistvuse ja väärtuse"

## Viited

## Välislingid

* UNESCO maailmapärand Saksamaal. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles, vaadatud 1. detsembril 2025)
# Euroopa Liidu ametlikud keeled

**Euroopa Liidu ametlikud keeled** on Euroopa Liidu liikmesriikide poolt liitumisel valitud keeled. Euroopa Liidu kodanikel on õigus suhelda Euroopa Liidu institutsioonidega ametlikes keeltes. Ametlikke keeli on alates 2013. aastast 24.

| Keel | Kus ametlikuks keeleks (*de jure* või *de facto*, ka piirkondlikult) | EL-i ametlik keel alates |
| --- | --- | --- |
| bulgaaria keel |  Bulgaaria | 2007 |
| eesti keel |  Eesti | 2004 |
| hispaania keel |  Hispaania | 1986 |
| hollandi keel |  Belgia  Holland | 1958 |
| horvaadi keel |  Horvaatia  Austria (Burgenland) | 2013 |
| iiri keel |  Iirimaa  | 2007 |
| inglise keel |  Iirimaa  Malta  | 1973 |
| itaalia keel |  Horvaatia (Istra maakond)  Itaalia  Sloveenia | 1958 |
| kreeka keel |  Küpros  Kreeka | 1981 |
| leedu keel |  Leedu | 2004 |
| läti keel |  Läti | 2004 |
| malta keel |  Malta | 2004 |
| poola keel |  Poola | 2004 |
| portugali keel |  Portugal | 1986 |
| prantsuse keel |  Belgia  Prantsusmaa  Itaalia (Valle d'Aosta)  Luksemburg | 1958 |
| rootsi keel |  Rootsi  Soome | 1995 |
| rumeenia keel |  Rumeenia | 2007 |
| saksa keel |  Austria  Belgia  Taani (Lõuna-Jüütimaa)  Saksamaa  Itaalia (Lõuna-Tirool)  Luksemburg | 1958 |
| slovaki keel |  Slovakkia  Tšehhi | 2004 |
| sloveeni keel |  Sloveenia  Austria  Ungari (Vasi komitaat)  Itaalia (Friuli-Venezia Giulia) | 2004 |
| soome keel |  Soome | 1995 |
| taani keel |  Taani  Saksamaa (Schleswig-Holstein) | 1973 |
| tšehhi keel |  Tšehhi  Slovakkia | 2004 |
| ungari keel |  Austria (Burgenland)  Ungari  Rumeenia  Slovakkia  Sloveenia (Prekmurje) | 2004 |

Lisaks 24 ametlikule keelele on Euroopa Liidus 5 poolametlikku keelt: baski keel, galeegi keel, katalaani keel, gaeli keel ja kõmri keel. Euroopa Liidu kodanikel on nendes keeltes õigus pöörduda Euroopa Liidu institutsioonide poole ja saada vastuseid.

## Viited

## Välislingid

* Euroopa keelte veebileht
# Norra peaminister

**Norra peaminister** (norra keeles *statsminister*) on Norra valitsuse juht.

14. oktoobrist 2021 on Norra peaminister Jonas Gahr Støre.

## Kõige kauem ametis olnud peaministrid

| Nr | Peaminister | Partei | Päeva | Ametisoleku pikkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Einar Gerhardsen | Töölispartei | 6226 | 17 aastat 17 päeva |
| 2. | Johan Nygaardsvold | Töölispartei | 3750 | 10 aastat 3 kuud 5 päeva |
| 3. | Gro Harlem Brundtland | Töölispartei | 3691 | 10 aastat 1 kuu 9 päeva |
| 4. | Jens Stoltenberg | Töölispartei | 3518 | 9 aastat 7 kuud 17 päeva |
| 5. | Gunnar Knudsen | Venstre | 3383 | 9 aastat 3 kuud 4 päeva |
| 6. | Erna Solberg | Høyre | 2920 | 7 aastat 11 kuud 28 päeva |
| 7. | Johan Ludwig Mowinckel | Venstre | 2517 | 6 aastat 10 kuud 21 päeva |
| 8. | Kjell Magne Bondevik | Kristlik Rahvapartei | 2341 | 6 aastat 4 kuud 29 päeva |
| 9. | Johannes Steen | Venstre | 2311 | 6 aastat 3 kuud 30 päeva |
| 10. | Per Borten | Keskpartei | 1982 | 5 aastat 5 kuud 5 päeva |

## Vaata ka

* Norra peaministrite loend
# Jante seadus

Tahvel 10 reegliga
**Jante seadus** (norra keeles *janteloven*) on Skandinaavia mentaliteeti kirjeldav reeglite kogum. Seadus koosneb 10 reeglist. Seaduse kohaselt mingi inimgrupp kritiseerib oma liikmete individuaalset edu ja saavutusi.

Seaduse mõtles välja norra kirjanik Aksel Sandemose, kes tõi selle välja oma 1933 ilmunud romaanis "En flyktning krysser sitt spor" ("Põgenik ületab oma jäljed"). Romaani tegevus toimub väljamõeldud linnas **Jante**.

## Seaduse 10 reeglit

1. Ära arva, et sa oled keegi.
2. Ära arva, et sa oled sama hea kui meie.
3. Ära arva, et sa oled meist targem.
4. Ära arva, et sa oled meist parem.
5. Ära arva, et sa tead rohkem kui meie.
6. Ära arva, et sa oled midagi enamat kui meie.
7. Ära arva, et sa millekski kõlbad.
8. Sina ei tohi mitte meie üle naerda.
9. Ära arva, et keegi sinust hoolib.
10. Ära arva, et sa võid meile midagi õpetada.

## Viited

## Välislingid

* Vello Helk, Jante seadusest, Vaba Eesti Sõna, 23.01.2012
# Brömsebro rahu

Brömsebro rahuga Taanilt Rootsile läinud alad (kaardil kollasega, Halland punasega)
**Brömsebro rahu** sõlmiti Rootsi ja kuningriigi Taani kuningriigi vahel 13. augustil 1645. aastal, sellega loovutas Taani Rootsile Ojamaa, Saaremaa, Härjedaleni ja Jämtlandi maakonna ning 30 aastaks Hallandi.

Rahuleping sõlmiti Brömsebro linnuses Lõuna-Rootsis Blekinge ja Smålandi piiril. Sel ajal kuulus Blekinge Taanile ja Småland Rootsile. Läbirääkimised kestsid alates 1645. aasta veebruarist. Brömsebro rahuga lõppes aastatel Rootsi ja Taani vaheline kestnud nn Torstensoni sõda (1643–1645) ülemvõimu pärast Läänemere piirkonnas. See sõda oli osa Kolmekümneaastasest sõjast, mis lõppes 1648.

Rahuläbirääkimisi juhtis Prantsuse diplomaat Gaspard Coignet de la Thuillerien. Rootsi delegatsiooni juhtis Axel Oxenstierna ja Taani delegatsiooni juhtis riigikantsler Corfitz Ulfeldt.

Rahulepinguga loovutas Taani Rootsile Ojamaa (*Gotland*), Eestis Saaremaa (*Ösel*) saare koos Muhu, Sõrve jt ümberkaudsete väikesaartega, Norrast Härjedaleni ja Jämtlandi maakonna ning 30 aastaks Hallandi. Rootsi sai tollivabaduse Taani väinades, välja arvatud Elbe toll, mida võeti Bremenisse saabunud laevadelt Bremeni peapiiskopi kasuks. Taani troonipärija Frederik III, Verdeni ja Bremeni peapiiskop, pidi need kaks ametikohta loovutama rootslastele. Nende tingimuste täitmise tagatiseks oligi Hallandi maakond.

Peale selle leppisid riigid kokku mõnes meretseremoonias: laskude arvus saluutide korraldamisel, lippude ja purjede langetamisel möödumisel laevadest, kindlustest jms.

Edukate läbirääkimiste eest nimetati Axel Oxenstierna 19. novembril 1645 Södermöre krahviks.

Sõjategevus Taani ja Rootsi vahel puhkes peatselt uuesti ja 13 aastat pärast Brömsebro rahu, 1658 sõlmiti Roskilde rahu, mis sundis Taanit järgmistele järeleandmistele.
# Armeenlased

Armeenia diasporaa
██ Armeenia
██ 1 000 000 +
██ 100 000 +
██ 10 000 +
██ 1 000 +
**Armeenlased** (armeenia keeles *haj*) on rahvas Armeenia mägismaal, Armeenia Vabariigi põlisasukad.

Ajalooliselt on armeenlaste asuala paiknenud Vahemere, Musta mere ja Kaspia mere vahelisel alal. Armeenlased kujunesid põlisasukate segunemisel sküüdi jt hõimudega omaette rahvaks hiljemalt 4. sajandil eKr. Armeenia on küll läbi ajaloo kohati olnud iseseisev riik, kuid siiski enamuse ajast pidanud elama võõrvallutajate võimu all. Kaua aega oli Armeenia rahvas lahutatud kahe riigi, Türgi ja Venemaa vahel. Tänapäevaks on armeenlased kaotanud suurema osa oma ajaloolisest asualast Türgile.

Aastal 301 võttis Armeenia esimese riigina vastu kristluse. Armeenlastest said kristlased (monofüsiidid), enamjaolt kuuluvad nad Armeenia Apostlikku Kirikusse.

Kuni Esimese maailmasõjani paiknesid armeenlased oma ajaloolisel asualal Armeenia mägismaal. 1870 ja 1894–1895 toimusid Türgis ulatuslikud armeenlaste tagakiusamised ja tapmised. Esimese maailmasõja ajal 1915–1917 panid türklased armeenia rahva vastu toime genotsiidi, mille käigus tapeti 1,2–1,5 miljonit armeenlast. Tapeti teisigi kristlasi (sh assüürlasi ja kreeklasi). Ligi 1 miljonit inimest saadeti asumisele Mesopotaamia kõrbetesse või põgenes välismaale.

## Arv

Kokku on armeenlasi maailmas eri hinnangutel 6–10 miljonit, neist on Armeenias 3 miljonit, Venemaal 1 182 000, Iraanis 100 000, Prantsusmaal 450 000, Ameerika Ühendriikides 1 400 000, Gruusias 157 803, Süürias 150 000, Liibanonis 234 000, Argentinas 130 000, Jordaanias 51 533, Türgis 2 080 000, Kanadas 40 615, Eestis oli 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 1669 armeenlast ja 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1444 armeenlast. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1428 armeenlast. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1666 armeenlast (922 meest ja 744 naist). Neist 773 olid Eesti kodanikud.

## Vaata ka

* Armeenia diasporaa
* Armeenlased Baltimaades
* Armeenlased Osmanite riigis

## Viited

## Kirjandus

* Sergei Issakov "Armjanskije studentõ v Tartu" ("Armeenia tudengid Tartus") "Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi" IV, Tartu, 1977, lk 123–133
# Sarmaadid

**Sarmaadid** (vanairaani keeles *sarumatah* 'vibukütt') olid iraani keelte hulka kuulunud keelt või keeli kõnelnud rändhõimud, kes liikusid Kesk-Aasiast Uurali mägede piirkonda umbes 5. sajandil eKr ning asustasid alasid Lõuna-Venemaal, Ukrainas ja Ida-Balkanil kuni nende kultuur hunnide vallutuste mõjul 4. sajandi paiku m.a.j. taandus või sulandus.

Rooma Impeerium ca 125. aastal eKr ja sarmaatide alad tänapäeva Ukraina aladel
Sarmaatia ja Sküütia alad 100–50 eKr
Balkani alad 4. sajandil, Rooma keisririigi idapiiril
Sarmaate on esmamainitud ajalooallikates aastal 513 eKr, kui nad koos sküütidega osutasid vastupanu Ahhemeniidide Pärsia suurkuningas Dareios I-le. 3. sajandil eKr tõrjusid sküüdid nad lääne poole.

Barbarite ja hunnide invasioonid 1.–5. sajandini
Laialdasima leviku ajal, 1. sajandil eKr, ulatusid sarmaatide hõimuliidu alad Wisłast Doonau suudme ja Volga jõeni ning Musta mere rannikust lõunas müütiliste hüperborealasteni põhjas.

1. sajandil, Rooma keisririigi laienemise järel Daakia, Illüüria ja Möösia provintside aladele, osalesid sarmaadid Markomanni sõdades (166–180), Doonau keskjooksu aladel (tänapäeva Morava, Slovakkia, Ungari ja Rumeenia aladel). 175. aastal kaotasid läänepoolsed sarmaatide hõimukonföderatsiooni hõim, jazigeesid lahingu Rooma vägedele ning järgnevalt asusid Rooma sõjateenistusse. 370. aastal langesid sarmaatide alad hunnide invasiooni alla.

Sarmaate on peetud suguluses olevaiks sküütidega. Sarmaatide keelelisteks järglasteks on peetud osseete.

Sarmaadid olid ilmselt osavad ratsanikud ja käsitöölised. On arvatud, et nende naistel oli tugevam ühiskondlik positsioon ja rohkem vabadusi kui enamikul teistel tolleaegsetel hõimudel. Enim sarmaadi päritolu arheoloogilisi leide on päevavalgele tulnud Venemaal Krasnodari krais, matusekommetes kasutati kurgaane.

## Vaata ka

* Sarmaatia
* Sarmaatide hõimud: aorsid, jasüügid, daaklased, alaanid, roksolaanid jt.
* Sküütia
# Jupiter Icy Moons Explorer

Jupiter Icy Moons Explorer|  |
|  |
| Missiooni tüüp |
planetoloogia |
| Operaator |
ESA |
| COSPAR ID | 2023-053A |
| SATCAT |
56176 |
| Missiooni kestus |
11,5 aastat (planeeritud) |
|  |
|  |
| Kosmoseaparaadi omadused |
| Tootja |
Airbus Defence and Space |
| Stardimass |
4800 kg |
| Kuivmass |
1900 kg |
| Mõõtmed |
16,8 x 27,1 x 13,7 m |
| Võimsus |
820 W |
|  |
|  |
| Missiooni algus |
| Stardi aeg |
12.14.36, 14. aprill 2023 (UTC) |
| Kanderakett |
Ariane 5 |
| Starditeenuse osutaja |
Arianespace |
|  |
| Cosmic Vision← EuclidSMILE → |

**Jupiter Icy Moons Explorer (JUICE)** on Euroopa Kosmoseagentuuri kosmoseaparaat, mis suundub uurima Jupiteri kaaslasi Ganymedest, Callistot ja Europat.

Teadlaste arvates on kõigi kolme kaaslase pinna all vedela vee ookeanid, mis võib tähendada, et neis on elu. JUICE on esimene Ameerika Ühendriikidest sõltumatu Päikesesüsteemi kaugemaid planeete uurima suunduv kosmoseaparaat. See on ühtlasi esimene kosmosesond, mis läheb orbiidile mõne muu taevakeha ümber kui Maa Kuu. Detsembris 2034 siseneb see Jupiteri suurima kaaslase Ganymedese orbiidile. JUICE startis 14. aprillil 2023 ning jõuab Jupiteri orbiidile augustis 2031. Missioon tiirleb Jupiteri orbiidil samal ajal NASA missiooniga Europa Clipper.

## Viited
# Luna 25

Luna 25| Luna 25 kuumanduri makett |
|  |
| COSPAR ID | 2023-118A |
| SATCAT |
57600 |
| Koduleht |
ЛУНА-25 / LUNA-25 |
| Lennu pikkus |
~9 päeva |
|  |
|  |
| Missiooni algus |
| Teele saatmise koht |
Vostotšnõi kosmodroom |
| Teele saatmise aeg |
11. august 2023 kell 02:10:57.189 Moskva aja järgi |
|  |
| ← Luna 24Luna 26 → |

**Luna 25** oli Venemaa kuumaanduri ebaõnnestunud missioon Kuule, mille korraldas 2023. aasta suvel Roskosmos ja mis pidanuks maanduma Kuu lõunapooluse lähedal Boguslawski kraatri juures 2023. aasta augustis.

## Vaata ka

* Chandrayaan-3

## Viited
# Fahrenheiti skaala

Fahrenheiti (°F) ja Celsiuse (°C) skaalaga termomeeter.
██ Riigid, mis kasutavad Fahrenheiti (°F) kraadi.
██ Riigid, mis kasutavad Fahrenheiti (°F) ja Celsiuse (°C) kraadi.
██ Riigid, mis kasutavad Celsiuse (°C) kraadi.
**Fahrenheiti skaala** on temperatuuriskaala, mille võttis 1714. aastal kasutusele Saksa füüsik Daniel Gabriel Fahrenheit.

Fahrenheiti skaala püsipunktideks on vee keemispunkt temperatuuril +212 °F ja jää sulamispunkt temperatuuril +32 °F. Fahrenheiti kraad võrdub 1⁄180 nende temperatuuride vahest normaalrõhul. Fahrenheiti kraadi tähis on **°F**.

Fahrenheit valis oma skaala nullpunktiks (0 °F) lume ja ammooniumkloriidi (salmiaagi) segu sulamistemperatuuri, millele Celsiuse skaalal vastab –17,77… °C. Kraadide arvuks püsipunktide vahemikus valis Fahrenheit 180 selle mõttega, et inimese kehatemperatuur jääb siis 100 °F lähedale.

Fahrenheiti skaala on rahvusvahelise temperatuuriskaalaga seotud järgmiselt:

**Celsiuse kraadid Fahrenheiti kaudu**: °C = (°F − 32) / 1,8; näiteks temperatuurile 100 °F vastab
(100 – 32) / 1,8 ≈ 37,8 °C
**Fahrenheiti kraadid Celsiuse kaudu**: °F = °C × 1,8 + 32; näiteks temperatuurile 25 °C vastab
25 × 1,8 + 32 = 77 °F
Absoluutne nulltemperatuur on Fahrenheiti skaalal –459,67 °F.

Fahrenheiti termomeeter oli esimene praktilisse kasutusse võetud temperatuurimõõteriist. Fahrenheiti termomeetrid on seniajani kasutusel Ameerika Ühendriikides ja veel mõnes riigis. Kõikjal mujal maailmas on tänapäeval üldlevinud Celsiuse skaala.

## Vaata ka

* Celsiuse skaala
* Kelvini skaala
# Googolplex

**Googolpleks** on arv 1010100 ehk number 1, millele järgneb gugol nulli.

Dokumentaalsarjas "Cosmos" hindas astronoom ja teleesineja Carl Sagan, et googolpleksi kümnendarvuna (s.o number 1, millele järgneb gugol nulli) kirjapanemine on füüsiliselt võimatu, sest see nõuab rohkem ruumi, kui on teadaolevas universumis.
# Wolfgang Rindler

Wolfgang Rindler (2011)
**Wolfgang Rindler** (18. mai 1924 Viin – 8. veebruar 2019) oli Austria füüsikateoreetik.

Ta lõpetas 1947. aastal Liverpooli Ülikooli magistrikraadiga matemaatikas ja sai 1956. aastal Imperial College Londonist doktorikraadi (PhD) matemaatikas. Alates 1969. aastast töötas ta kuni emeriteerumiseni Texase Ülikoolis Dallases professorina.

Tema teadustöö hõlmas peamiselt relatiivsusteooriaga seotud probleeme. Võttis kasutusele termini "sündmuste horisont". Erirelatiivsusteooria kontekstis kasutatavat koordinaatsüsteemi ühtlaselt kiireneva võrdluskaadri hüperboolse kiirenduse kirjeldamiseks tasapinnalises aegruumis tuntakse kui Rindleri koordinaate. Ta oli ka esimesi, kes juhtis tähelepanu, et Suure Paugu mudelis on horisondiprobleem.

## Tunnustus

Ta valiti Austria Teaduste Akadeemia liikmeks ja Accademia delle Scienze di Torino välisliikmeks.

## Viited