# Ungari keel

| ungari keel (magyar nyelv) |
| --- |
| Kõneldakse |
Ungaris, Rumeenias, Ukraina Taga-Karpaatias, Slovakkias, Serbia Vojvodinas, Horvaatias, Austrias, Sloveenias |
| Piirkonnad |
Euroopa |
| Kokku kõnelejaid |
12,5 miljonit |
| Keelesugulus |
uurali keeled  soome-ugri keeled   ugri keeled    **ungari keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Ungari  Vojvodina (Serbia)  Sloveenia (piirkondlik)  Austria (piirkondlik)  Euroopa Liit |
| Keelehoole |
Lingvistika Instituut |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
hu |
| ISO 639-2 |
hun |
| Ungari keele kõnelejate leviala Kesk-Ida-Euroopas. |

**Ungari keel** on soome-ugri keel, mida kõneleb üle 12 miljoni inimese Ungaris, Rumeenias, Slovakkias, Serbias, Ukrainas ja mujal.

Ungari keele esimesi ülestähendusi leidub 9. ja 10. sajandi Bütsantsi allikais. Umbes 1200. aastast pärinev "Hauakõne" on vanim ungari ja ühtlasi soome-ugri keelte kirjalik tekst. Ungari kirjakeel hakkas tekkima 16. sajandil. Ungaris sai ungari keel ametlikuks keeleks alles 1844. aastal, enne seda oli seal ametlik keel ladina keel.

Sõnavara sisaldab peale soomeugrilise kihi laene kunagiste türgi hõimude bulgaaride keelest (need on vanimad laenud), slaavi keeltest (neid on kõige rohkem), türgi keelest, saksa keelest ja mujalt.

Maailma keelte seas on ungari keel emakeelsete kõnelejate arvult 62. kohal, Euroopas 14. kohal.

Ungari keele lähimad sugulaskeeled on mansi ja handi keel. Kuid need keeled erinevad üksteisest sedavõrd palju, et vastastikune arusaamine ei ole võimalik.

## Kiri

Ungari keeles kasutatakse ladina kirja. Tähestikus on mitmeid digraafe ja trigraaf dzs. Pikkade vokaalide märkimiseks kasutatakse põhitähe peal akuuti, umlaudiga tähtede ö ja ü puhul topeltakuuti: ő, ű.

### Tähestik

* a á b c cs d dz dzs e é f g gy h i í j k l ly m n ny o ó ö ő p q r s sz t ty u ú ü ű v w x y z zs
* A Á B C CS D DZ DZS E É F G GY H I Í J K L LY M N NY O Ó Ö Ő P Q R S SZ T TY U Ú Ü Ű V W X Y Z ZS

Hääldused:

* á hääldatakse nagu ä
* cs hääldatakse nagu tš
* *dzs* hääldatakse nagu sõnas *džihaad*
* e on tavaliselt nagu eesti keele e, aga mõnikord läheneb häälduselt ä-le (sarnane läti keele pika ē-ga näiteks sõnas *cilvēki*), tõenäoliselt vokaalharmoonia tõttu: *jelképes ~ jälkiipeš, lehetünk ~ lähätüünk*
* é hääldatakse mõnikord nagu pikk ee (*férviak)*, mõnikord pikk ii (*felveték)*, mõnikord ie (*eziert*)
* gy hääldatakse kõrge d-na (sarnane läti keele ģ-le, nagu sõnas *ģimene*), y jääb kuuldamatuks. Eestlase kõrvale kõlab see kas dj (*magyar ~ madjar)* või d (*hogy, egy*)
* í on pikk ii
* j on sama mis eesti keeles
* ly on häälduselt sama mis j, kuid ajaloolistel põhjustel kasutatakse seda teatud sõnades. Ungari keele grammatikaraamatutes pühendatakse sellele, millistes sõnades seda häälikut kasutada, tavaliselt terve eraldi peatükk.
* ny on kõrge n, kõlab nagu nj, või läti keele ņ
* ó on pikk oo
* ö on ö
* ő on pikk öö
* q kõlab nagu eesti keele q
* s hääldatakse nagu eesti keele š. Intuitiivselt tuleb sellega harjuda, et s kirjutamiseks kasutatakse hoopis ühendit sz
* sz hääldatakse peaaegu nagu eesti keeles, s, vahel on kergelt aimatav z lõpus, näiteks sõnas *köszönöm* (aitäh)
* ty on kõrge t
* y esineb eraldi häälikuna ainult vanades perekonnanimedes, kus seda hääldatakse nagu i (nt. Eszterházy). Väljaspool seda esineb see ainult ühendites gy, ly, ny, ty, teenides seal pehmendusmärgina, mida eraldi välja ei loeta.
* z hääldatakse nagu eesti keele z
* zs hääldatakse nagu ž

## Foneetika

Ungari keeles esineb hulgaliselt helilisi kaashäälikuid (B, D, DZ, DZS, G, GY, Z, ZS, J, L, LY, M, N, NY, R, V), puuduvad aga diftongid. Ungari keeles esineb vokaalharmoonia.

## Grammatika

Tüpoloogiliselt kuulub ungari keel aglutinatiivsete keelte hulka. Ungari keel on kääneterohke (18 käänet). Omandusliidete süsteem on keeruline. Tegusõna pööramine võib olla määramata või määratud. Kasutatakse ainult tagasõnu (postpositsioone), eessõnu (prepositsioone) ei ole. Grammatiline sugu puudub. Erinevalt teistest soome-ugri keeltest esineb ungari keeles artikkel (määramata artikkel *egy* ja määratud artikkel *a* või *az*).

## Murded

Ungari keeles pole murdelised erinevused suured. Oletatakse, et murdejooni esines juba enne maale asumist, kuid rändrahval polnud need kohaga seotud, vaid hõimudele iseloomulikud. Tänapäevasele asualale jõudmise järel, kui eluviis paikseks muutus, kujunesid hõimumurretest territoriaalsed murded. Ajalooliste tingimuste tõttu ei kujunenud aga teravaid murdepiire ega suuri murdeerinevusi. Traditsiooniliselt eristatakse siiski kaheksat murdeala, mille peamised erinevused on vokalismis: 1) läänemurre, 2) doonautagune, 3) lõunamurre, 4) tissa, 5) palootsi, 6) kirdemurre, 7) tasandiku murre, 8) seekeli murre. Tänapäeval on ungari keeles murdeerinevused taandumas.

## Eesti ja ungari keele genuiinse sõnavara ja algsoomeugriaegse laensõnavara vastavused

* ad – andma
* aggódik 'muretsema' – hanguma (ebakindel)
* agy – aju
* alá, alatt – alla, all
* ár 'hind', áru 'kaup' – aru, arv, arvama (indoiraani laen)
* aszó 'org, madal ala, jõgi, oja' – aas (ebakindel)
* csomó – sõlm
* csorog 'tilkuma, voolama' – soru 'ebakindel'
* egy – üks (ebakindel)
* éj – öö
* él – elama
* elő- 'esi-', el 'ära', elé 'ette' – esi, ees, ette
* eme 'emasloom; emis', ember 'inimene' – ema
* emlő 'rind, nisa', emik vanaungari 'imema' – imema
* ének 'laul' – hääl (ebakindel)
* és 'ja' – ise (ebakindel)
* év 'aasta' – iga, iial, ikka
* ez 'see', ide 'siia', így 'nii', ily 'niisugune', itt 'siin' – et, emb- (ebakindel), iga (ebakindel)
* fa – puu
* falat – pala (tükk)
* fészek – pesa
* gyakori 'sage' – jõuk
* gyalog 'jalgsi' – jalg
* hagy 'jätma; laskma, lubama; järele või alles jätma; pärandama; (kellegi) hoolde jätma' – kaduma
* hal – kala
* háló 'võrk' – kale 'paadi järel veetav võrkkott' (ebakindel)
* ház 'maja' – kodu, koda
* így – nii
* íny 'ige; suulagi; maitse' – ige (ebakindel)
* is 'ka' – ise (ebakindel)
* iz, isz murdes 'igemehaigus; vähk' – ise (ebakindel)
* iszik – jooma
* ívik 'kudema' – jooksma (ebakindel)
* íz 'liige' – jäse (ebakindel)
* izé – asi (ebakindel)
* játszik 'mängima', játék 'mäng' – jutt, ütlema (ebakindel)
* jég – jää
* jel 'märk', jegy 'märk' – jälg (ebakindel)
* jó (kohanimedes) – jõgi
* jut – juhtuma
* kér (paluma, küsima) – kerjama
* két, kettő – kaks
* ki – kes
* kő, köv- – kivi
* könyök – küünarnukk
* lel – leidma
* lök – lükkama
* megy/menni – minema
* meny – minia
* méreg – mürk
* méz – mesi
* mi – mis
* mos – mõskma (pesema)
* -nek, -nak '-le' – nemad (ebakindel)
* név – nimi
* néz – näge-
* nyíl – nool
* nő – naine
* old 'lahti siduma' – avama
* orvos 'arst' – arp (ebakindel)
* öv – vöö, rihm
* ős 'esiisa; ürgne', vanaungari 'isa; vanaisa' – isa
* savanyú – hapu (ebakindel)
* -ség, -ság '-us' – hing (ebakindel)
* sovány 'kõhn, sale; lahja; vilets, kehv' – hubane
* szarv – sarv
* szem – silm
* szív – süda
* tél – talv
* tesz/tenni – tegema
* tud – teadma, tundma
* tő – tüvi
* új – uus
* vaj – või
* vér – veri
* visz – viima
* vő – väimees

## Vaata ka

* Hungaroloogia
* Ungari Kultuuriselts
* Az zenth Paal leueley magyar nyeluen

## Viited

## Kirjandus

* László Keresztes. *Praktiline ungari keele grammatika*, Debrecen. ISBN 963-472-177-X
* Ungari-eesti sõnaraamat
* Ungari nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
* Johanna Laakso. Brave new linguistics. Hungarian Spectrum, 7. juuli 2014.

## Välislingid

 Ungari keel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis