Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Halley komeet

Halley komeet| Halley komeet (1986) |
| Orbiidi omadused |
| Afeel |
35,1 aü |
| Periheel |
0,586 aü viimane kord: 9.02.1986 järgmine kord: 28.07.2061 |
| Tiirlemisperiood |
75,3 aastat |
| Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes |
162,3° |
| Füüsikalised omadused |
| Diameeter |
11 km (keskmiselt) |
| Mass |
2,2×1014 kg |

**Halley komeet** on tuntuim lühikese perioodiga komeet. Ta on Maalt nähtav 75–76 aasta tagant. Halley komeet on ainuke lühikese perioodiga komeetidest, mis on Maalt väga selgesti nähtav üks kord inimese eluea jooksul. Viimati oli Halley komeet Päikesesüsteemi keskosas nähtav 1986. aastal. Järgmine kord ilmub ta taevasse 2061. aasta keskel.

Esimene kindel ülestähendus Halley komeedist (240 eKr) pärineb Hiinast. Komeedi perioodilisuse avastas Newtoni teooriat kasutades inglise astronoom Edmond Halley. 1759. aastal nimetas prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille esimesena komeedi Halley järgi.

1986. aastal oli Halley komeet esimene komeet, mida vaadeldi kosmosest. Komeeti uuriti detailselt mitme mööda lennanud kosmosesondi (peamiselt Giotto, Vega 1 ja Vega 2) abil ning avastati, et Halley komeedi pind koosneb eelkõige tolmustest mittelenduvatest materjalidest ja väike osa sellest on jäine.

## Viited
# Sagittarius A*

2022. aasta maikuus avaldatud kujutis
**Sagittarius A\ on ülimassiivne must auk, mis asub Linnutee keskosas Amburi ja Skorpioni tähtkuju piiril.

Sagittarius A\* sarnaneb nendega, mida arvatakse olevat enamiku kui mitte kõigi spiraal- ja elliptiliste galaktikate keskosades. Sagittarius A\* asub Maast umbes 26 000 valgusaasta kaugusel.

Allikat ei saa vaadelda nähtavas valguses, sest selle vaatlemist Maalt takistab kosmiline tolm. Sagittarius A\*-d on uuritud raadioastronoomia abil ning 2018. aastal tehtud mõõtmiste kohaselt on antud raadiolainete allika diameeter 60 miljonit km. Sagittarius A\* läheduses tiirlevate tähtede, eriti S2 vaatlemisel on tuvastatud, et need tiirlevad tunduvalt kiiremini kui teised Linnutee tähed.

12. mail 2022 avaldasid Event Horizon Telescope'i astronoomid esimese foto Sagittarius A\*'st, mis koostati 2017. aastal kogutud vaatlusandmetega. Foto kinnitas, et see on must auk ning see on Messier 87 musta augu järel teine must auk, millest on avaldatud foto.

## Viited

## Välislingid

 Sagittarius A\* – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* The Milky Way’s Black Hole Comes to Light | The Event Horizon Telescope has once again caught sight of the “unseeable.” *The New York Times*, 12. mai 2022
* Jonathan O'Callaghan. Black Hole Image Reveals the Beast Inside the Milky Way’s Heart. *Quanta Magazine*, 12. mai 2022
# Apollo-tüüpi asteroidid

**Apollo-tüüpi asteroidid** on asteroidid, mille orbiidi pikem pooltelg ületab 1 astronoomilise ühiku ja mille periheel on alla 1,017 astronoomilise ühiku (Maa afeeli). See on Maa-lähedaste asteroidide rühm, mis on saanud nime esimesena avastatud seda tüüpi asteroidi 1862 Apollo järgi.

Maa-lähedastel asteroididel on orbiidi pikem pooltelg suurem kui Maal. Mõningatel Apollo-tüüpi asteroididel on siiski ekstsentrilised orbiidid, mis lõikuvad Maa orbiidiga, mistõttu nad on Maale potentsiaalseks ohuks. Mida lähedasem on nende orbiidi pikem pooltelg Maa omale, seda väiksem peab orbiidi ekstsentrilisus olema, et orbiidid lõikuksid. Apollo-tüüpi asteroidide orbiidi ekstsentrilisus on tavaliselt üle 0,5.

Asteroidide vööst Marsi ja Jupiteri vahel võivad asteroidid Jupiteri põhjustatud gravitatsiooniliste häirituste tõttu üle minna Apollo-tüüpi orbiitidele.

Peale 1862 Apollo on tuntumad Apollo-tüüpi asteroidid 2102 Adonis ja 69230 Hermes, mis 1937. aastal möödus Maast 1,5 korda kaugemalt kui Maa ja Kuu vaheline kaugus.

1990. aastal teati 63 Apollo-tüüpi asteroidi, 1999 juba 415, 2003. aasta novembris 1190. See arv kahekordistub umbes iga kahe aasta tagant.

Kõige suurem teadaolev Apollo-tüüpi asteroid on 1866 Sisyphus, mille läbimõõt on umbes 10 km.

Tuntumate Apollo-tüüpi asteroidide seas on:

| Nimi | Aasta | Avastaja |
| --- | --- | --- |
| 2004 AS1 | 2004 | LINEAR |
| 1998 KY26 | 1998 | Spacewatch |
| 1997 XR2 | 1997 | LINEAR |
| 69230 Hermes | 1937 | Karl Reinmuth |
| (53319) 1999 JM8 | 1999 | LINEAR |
| (52760) 1998 ML14 | 1998 | LINEAR |
| (35396) 1997 XF11 | 1997 | Spacewatch |
| (29075) 1950 DA | 1950 | Carl Wirtanen |
| 25143 Itokawa | 1998 | LINEAR |
| 6489 Golevka | 1991 | Eleanor Helin |
| 4769 Castalia | 1989 | Eleanor Helin |
| 4660 Nereus | 1982 | Eleanor Helin |
| 4581 Asclepius | 1989 | Henry Holt, Norman Thomas |
| 4486 Mithra | 1987 | Eric Elst, Vladimir Škodrov |
| (4197) 1982 TA | 1982 | Eleanor F. Helin, Eugene Shoemaker |
| 4183 Cuno | 1959 | Cuno Hoffmeister |
| 4179 Toutatis | 1989 | Christian Pollas |
| 4015 Wilson-Harrington | 1979 | Eleanor Helin |
| 3200 Phaethon | 1983 | Simon Green, John Davies / IRAS |
| 2101 Adonis | 1936 | Eugène Joseph Delporte |
| 2063 Bacchus | 1977 | Charles Kowal |
| 1866 Sisyphus | 1972 | Paul Wild |
| 1862 Apollo | 1932 | Karl Reinmuth |
| 1685 Toro | 1948 | Carl Wirtanen |
| 1620 Geographos | 1951 | Albert George Wilson, Rudolph Minkowski |
| 1566 Icarus | 1949 | Walter Baade |

## Vaata ka

* Amor-tüüpi asteroidid
* Aten-tüüpi asteroidid

## Välislingid

* Apollo-tüüpi asteroidide loend
# Severn

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest Suurbritannias, teiste samanimeliste jõgede ja teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Severn (täpsustus).* |

---

| Severn |
| --- |
| Sild üle Severni jõeSild üle Severni jõe |
| Lähe | 52° 29′ 40″ N, 3° 44′ 15″ W |
| Suubub |
Bristoli laht51° 41′ 7″ N, 2° 32′ 37″ W |
| Valgla maad |
Wales, Inglismaa |
| Valgla pindala |
11 420 km² |
| Pikkus |
354 km |
| Langus |
610 m |
| Vooluhulk |
107 m³/s |

**Severn** [s'evern *või* s'even] (kõmri keeles *Afon Hafren*) on jõgi Suurbritannia saarel. See on Suurbritannia pikim jõgi (354 km).

Severni jõe vooluhulk on kuni 107 m³/s, millega see on ka Suurbritannia veerohkeim jõgi.

Severn algab Walesi mägedest 610 meetri kõrguselt. Ülemjooksul on Severn mägijõgi, voolab itta ja kirdesse. Keskjooksul laskub jõgi tasandikule, pöördub kagusse ja lõunasse, alamjooksul pöördub edelasse ja suubub Bristolis Bristoli lahte Keldi meres.

Severni kaks suurimat lisajõge on Avoni jõgi Warwickshire'is ja Avoni jõgi Bristoli lähedal.

Bristoli lahes on väga kõrge tõusu ja mõõna vahe – 15 meetrit. Ainult Kanadas Fundy lahes on see veel suurem. Teatud tingimustel tungib tõusuvesi Severni suudmesse nii, et tekib solitonlaine, mis kiiresti ülesvoolu liigub.

Üle Severni on ehitatud tähelepanuväärseid sildu. Kõige pikem sild, Second Severn Crossing, on 5128 meetrit pikk.
# Standardrööpmeline raudtee

**Standardrööpmeline raudtee** (ka standardne rööpmelaius, normaalrööpmeline raudtee, raudtee normaallaius) on rongide liiklemiseks ehitatud rööbastee, mille rööpmelaius on 1435 mm (4 jalga 8½ tolli).

Tegemist on maailmas kõige enam kasutatava rööpmevahega rongide liiklemiseks ehitatud rööbasteega, hinnanguliselt umbes 60% raudteedest maailmas on standardse rööpmelaiusega. Sel põhjusel loetakse nimetatud rööpmelaiust omamoodi maailmastandardiks.

Standardrööpmelisest raudteest kitsama rööpmelaiusega raudtee (väiksem kui 1435 mm) on kitsarööpmeline raudtee. Standardrööpmelisest raudteest laiema rööpmelaiusega raudtee (suurem kui 1435mm) on laiarööpmeline raudtee.

## Standardrööpmeline raudtee Eestis

Eestis ei ole praegu standardrööpmelisi raudteid.

### Ajalugu

Kui Saksa väed vallutasid 1941. aastal Eesti, naelutati sama aasta sügisel umbes kolme kuu jooksul kõik laiarööpmelised raudteed ümber standardrööpmeliseks. Kogu Nõukogude vägede taganemisest järgijäänud veerem anti Soomele, kus säilis laiarööpmeline raudtee. Eesti raudteele toodi uus veerem.

Uued raudteed ehitati juba standardrööpmelistena (näiteks raudtee Jõhvi jaamast Ahtme küla maadele rajatavale kaevandusele ja õlitehasele). Ka mõni kitsarööpmeline raudtee naelutati ümber standardrööpmeliseks (näiteks 900 mm raudtee Viivikonna kaevandusest Vaivara jaamani. Sealt läks raudtee Türsamäe õlitehaseni, mis asus praeguste Sillamäe tehaste maa-alal).

Kui Nõukogude väed vallutasid 1944. aastal Eesti, naelutati põhiosa standardrööpmelistest raudteedest ümber 1524 mm laiarööpmeliseks raudteeks sama aasta sügisel umbes kolme kuu jooksul. Keila–Haapsalu raudtee ja osa Tallinna–Pääsküla raudteest jõuti ümber naelutada aprilliks 1945.

### Tulevik

Rail Baltic kavandatakse kas täielikult või osaliselt standardrööpmelise raudteena, sealhulgas ka Eestis.

## Vaata ka

* Laiarööpmeline raudtee
* Kitsarööpmeline raudtee
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis

## Viited
# Chicago metroo

Lilla liini rong saabumas Randolph/Wabashi jaama.
Chicago metroo kõrgendatud raudtee ületamas Franklini tänavat.
**Chicago metroo** ehk **Chicago "L"** (lühend sõnast *elevated* ehk "kõrgendatud") on metroo, mis teenindab Ameerika Ühendriikide Illinoisi osariigi Chicago linna ja mõnda seda ümbritsevat eeslinna. Metrood haldab Chicago Transpordiamet (CTA). See on 2014. aasta seisuga 165,4 km pikkusega suuruselt neljas ning kasutajate arvult New Yorgi metroo ja Washingtoni metroo järel kolmas metroosüsteem Ameerika Ühendriikides. Chicago metroorongid teevad iga päev umbes 1888 reisi, teenindades 145 metroojaama kaheksal liinil. 2023. aastal oli kasutas metrood 117 447 000 sõitjat ning 2024. aasta teises kvartalis kasutas seda ligikaudu 400 000 inimest päevas.

"L" pakub 24-tunnist teenindust punasel ja sinisel liinil ning sellega on Chicago koos New Yorgi ja Kopenhaageniga ainsad kolm linna maailmas, mille metrood pakuvad 24-tunnist teenust mõnel oma liinil kogu oma linna piirides. Chicago metroo vanimad lõigud alustasid tööd 1892. aastal.

Chicago metrood on tunnustatud Chicago tiheda linnatuumiku kasvu soodustamise eest, mis on üks linna eripäradest. "L" sai oma nime, kuna enamik süsteemist töötab kõrgendatud rööbasteel. Mõned metroolõigud asuvad ka tunnelites.

## Viited
# Gondel

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib paadist; lennunduse mõiste kohta vaata artiklit Gondel (lennundus)* |

---

Gondlid
**Gondel** on traditsiooniline lameda põhjaga üheaeruline Veneetsia paat kanalitel ja laguunidel sõitmiseks. Gondel on pikliku kujuga ning terava püstise vööri ja ahtriga.

Gondlid olid sajandeid Veneetsia peamised transpordivahendid. Tänapäeval on nende põhiülesanne turistide vedamine. Gondleid juhivad elukutselised gondlisõudjad gondoljeerid.

1983. aastal kinkis Veneetsia Tallinnalle gondli.

## Viited

## Välislingid

 Gondel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Liikuvuskorraldus

**Liikuvuskorraldus** (inglise *mobility management*) on säästva transpordi edendamine ja autokasutuse nõudluse ohjamine inimeste hoiakute ja harjumuste muutmise ning transpordi-, keskkonna- ja linnakorralduse integreerimise kaudu.

## Vaata ka

* Linnaline liikuvus
* Ühisauto kasutamine

## Viited
# Nõudepeatus

Nõudepeatus Poolas Varssavis (2006)
**Nõudepeatus** on ühistranspordile mõeldud peatus, kus sõiduk peatub ainult siis, kui sinna on müüdud pilet või kui peatuses on ootajaid.

Eestis on nõudepeatused näiteks bussi- ja rongiliinidel.
# Oksiidid

**Oksiidid** on keemilised ained, mis koosnevad kahest elemendist, millest üks on hapnik, ning mille molekulis hapnikuaatomite vahel puudub keemiline side. Vananenud kirjanduses (peamiselt 20. sajandi I poolel) tähistati oksiidi terminiga "*hapend*".

Metallioksiidid on reeglina aluselised ning neis esineb kas iooniline või kovalentne polaarne side. Mittemetallioksiidid on reeglina happelised ning neis esineb kovalentne polaarne side.

Oksiidid tekivad kahe lihtaine vahelise redoksreaktsiooni käigus, milles hapnik käitub oksüdeerijana. Oksiide on mõningatel juhtudel võimalik saada ka metalli reageerimisel veega, need tekivad ka paljude ebapüsivate ainete lagunemisel.

**Metallioksiidid** on erineva värvusega tahked kristalsed ained. Üks tähtsamaid metallioksiide argielus on **kaltsiumoksiid CaO ehk kustutamata lubi.** Seda saadakse tööstuses lubjakivi lagundamisel kõrgel temperatuuril. Argielus puutume kokku muudegi metallioksiididega. Laialt kasutatav metall **alumiinium** kattub õhuhapnikuga reageerimisel õhukese oksiidikihiga. See kiht on nii tihe, et kaitseb metalli edasise oksüdeerumise eest. Seepärast on alumiinium tavatingimustes õhu ja vee suhtes hea vastupidavusega. Ka **raua** pinnal tekkiv rooste koosneb põhiliselt oksiidist. Raud(III)oksiid on aga kohev ega kaitse rauda edasise roostetamise eest.

Oksiide saadakse:

1. Metallide reageerimisel hapnikuga
2. Mittemetallide reageerimisel hapnikuga
3. Orgaaniliste ainete põlemisel
4. Lahustumatute hüdroksiidide lagundamisel

## Näited

* **H2O** ehk **vesi** – laialdaselt levinud lahusti, elusolendite peamine komponent.
* **Fe2O3/FeO/Fe3O4** ehk rauarooste
* **Al2O3** ehk alumiiniumoksiid, millest saadakse alumiiniumi.
* **CaO** ehk kustutamata lubi, tähtis ehituses.

## Vaata ka

* Väävli oksiidid
* Neutraalsed oksiidid
# Satelliidisähvatus

Iridiumi võrgustikku kuuluva satelliidi põhjustatud sähvatus kuuvalgel ööl Võrumaal
**Satelliidisähvatus** on nähtus, mida põhjustab mõne satelliidi läikivalt pinnalt, näiteks päikesepaneelilt või antennilt Maa pinnale peegelduv valgus. Maal olev vaatleja näeb siis lühiajalist eredat sähvatust.

Iridiumi satelliitide võrgustikku kuulub 66 aktiivset sidesatelliiti, mis paiknevad madalatel Maa orbiitidel ja need põhjustavad eredamaid sähvatusi kui ükski teine Maa orbiidil tiirlev satelliit.

Iridiumi võrgustiku satelliit
## Iridiumi satelliitide sähvatused

Enamik Iridiumi võrgustikku kuuluvaid satelliite on endiselt kontrollitavad, seega on nende sähvatusi võimalik ennustada. Iridiumi sidesatelliitidel on kolm hästi valgust peegeldavat antenni. Vahetevahel peegeldavad need päikesevalgust Maale, tekitades kiirelt liikuva valgustatud laigu Maa pinnal. Laigu läbimõõt on umbes 10 km. Vaatlejale näib see ereda sähvatusena taevas, mille kestus on mõni sekund. Ulatudes tähesuuruseni –8 (harva ka –9,5), on mõned sähvatused nii eredad, et need on nähtavad isegi päevasel ajal.

Teised satelliidid põhjustavad samuti satelliidisähvatusi, aga need pole kaugeltki nii eredad: tüüpiliselt ei ületa nende sähvatuste tähesuurus -3,5.

## Vaatlemine

On veebilehti ja mobiilirakendusi, mis pakuvad asukohapõhist infot satelliidisähvatuste võimalike toimumisaegade kohta.

Humanity Star oli passiivne satelliit, mille peamine ülesanne oli peegeldada päikesevalgust maale. Ta tegutses 2014. aasta jaanuarist märtsini.
# Riiklik Georuumiluure Agentuur

Riiklik Georuumiluure Agentuur|
National Geospatial-Intelligence Agency |
| NGA embleem |
| Lühend |
NGA |
| Deviis | *Know the Earth... Show the Way... Understand the World* |
| Asutatud |
1. oktoober 1996 (1996-10-01) |
| Peakorter |
Fort Belvoir, Virginia |
| Töötajaid |
u. 14 500 |
| Veebileht | nga.mil |

**Riiklik Georuumiluure Agentuur**, tõlgitud ka kui **Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur**, (ingl. *National Geospatial-Intelligence Agency*; **NGA**) on Ameerika Ühendriikide agentuur, mille ülesanne on kõiki saadaolevaid visuaalse luure vahendeid kasutades luua ja hoida ajakohasena kolmemõõtmeline interaktiivne maakera kaart, mida kasutatakse kõikide USA luure- ja uurimisagentuuride töö tõhustamiseks.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
# Ameerika Loodusloomuuseum

*Mitte segi ajada Washington paikneva Riikliku Loodusmuuseumiga.*

---

Ameerika Loodusloomuuseumi sissepääs Central Park Westilt vaadatuna
**Ameerika Loodusloomuuseum** (*American Museum of Natural History*; lühendatult **AMNH**), mis asub Upper West Side'il Manhattani linnajaos New Yorgis Ameerika Ühendriikides, on üks maailma suuremaid loodusmuuseume.

Muuseum loodi loodusteadlasest Albert S. Bickmore'i ettepanekul New Yorgi osariigi kuberneri John T. Hoffmani käskkirjaga 6. aprillil 1869.

Muuseumi hoonetekompleks hõlmab 28 omavahel ühendatud hoonet, milles on 45 näituseruumi, planetaarium ja raamatukogu. Muuseumi kogudes on üle 33 miljoni eksponaadi. Muuseumis töötab üle 200 teadlase ja see rahastab rohkem kui 100 uurimisretke igal aastal.

Muuseumi külastab igal aastal umbes viis miljonit inimest.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
# Kristallograafia

*See artikkel annab lühiülevaate kristallograafiast; kristallograafiaga seotud üldmõisted leiad artiklist Kristallograafia mõisteid.*

---

Väävli kristallid
**Kristallograafia** on teadusharu, mille uurimisobjekt on kristallid. Kristallograafia uurib mineraale ja kivimeid moodustavate kristallide ehitust, sümmeetriat, teket ning keemilisi ja füüsikalisi omadusi nende struktuurist lähtudes.

Kristallivormide, kristallide sümmeetria ja kristallivõrede ehituse ruumilisi seaduspärasusi käsitleb geomeetriline kristallograafia, kristallide mehaanilisi, elektrilisi, magnetilisi jm füüsikalisi omadusi uurib kristallofüüsika, valguse levimist kristallides kristallooptika. Kristallides asuvate aatomite ruumilise struktuuri määramisega tegeleb röntgenkristallograafia.

Kristallograafia on tihedais seoseis keemia ja füüsikaga. Kristallograafial põhineb mineraloogia.

## Viited
# Ufo

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tundmatust lendavast objektist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge UFO (täpsustus).* |

---

Kestus: 35 sekundit.0:35Subtiitrid saadaval.CCÜks kolmest Pentagoni ufovideost
**Ufo** (inglise keeles *UFO* ['ufo] – lühend ingliskeelsest nimetusest *Unidentified Flying Object*) on tundmatu lendav ese. Ufoks nimetatakse õhus või maismaal vaadeldud eset või valgusnähtust, mille välimus, trajektoor, dünaamika ja kiirus ei ole tavapärase loogika järgi seletatav ning mille põhjalik uurimine pädevate asjatundjate poolt ei võimalda vaadeldud nähtuse iseloomu üheselt tuvastada.

Algselt oli mõiste kasutusel lennunduses, sõjanduses ja mujal, tähistamaks lendavaid objekte, mida ei olnud veel identifitseeritud. Selle mõiste järgi ei saa lendav ese, mis on tuvastatud näiteks planeetidevahelise kosmoselaevana, enam olla ufo, sest ta pole tundmatu objekt.

Alates 1950. aastatest on ufo hakanud tähendama pigem oletatavaid Maa-välistest tsivilisatsioonidest siia saabunud lennumasinaid ("lendavaid taldrikuid") koos tulnukatega.

Ufoloogid on ufovaatlused ja -kontaktid jaganud nelja kategooriasse:

1. visuaalne kontakt – tulnuka vōi tema transpordivahendi nägemine;
2. materiaalne kontakt – leitakse materiaalseid tōendeid (näiteks võimaliku eelneva 1. tasandi kontakti järel) nagu praht, lennuaparaadi osad vms või ufo mõjutab füüsiliselt inimtegevust;
3. füüsiline kontakt – isik või isikute grupp kontakteerub otseselt olenditega väljastpoolt meie planeeti;
4. koostöö – isikute või isikute gruppide ja/või valitsuste otsene koostöö olenditega väljastpoolt meie planeeti.

Ufoloogias on levinud ka Josef Allen Hyneki loodud teistsugune lähikontaktide klassifikatsioon.

Ajaviitekirjandus ja filmitööstus on ufode ja tulnukate teema populaarsust ära kasutanud vastavateemaliste loometeoste loomisel, neist paljudest on saanud menukid.

## Vaata ka

* Pentagoni UFO-videod
* Maaväline elu
* Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
* Ufode saladuse varjamine
* Tundmatu veealune objekt
* Boliid

## Välislingid

 Ufo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# William Wordsworth

William Wordsworth Benjamin Haydoni maalil (1842)
**William Wordsworth** (7. aprill 1770 – 23. aprill 1850) oli inglise luuletaja, romantismi esindaja.

## Teosed eesti keeles

* "Mu süda hüppab sees" (luuletus). Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 1996 nr 7, lk 1; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Prospekt "Üksiklasele"" (luuletus). Tõlkinud ja saatesõna: Märt Väljataga – Vikerkaar 2004, nr 7/8, lk 1–4; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Värsid, mis kirjutatud mõned miilid Tintern Abbeyst ülalpool..."; "Mõnd kirevahku kummalist..."; "Käis vaikselt ojakalda peal..."; "Kolm aastat sirguda ta võis..."; "Mu hinge piiras unesulg..."; "Kui mere taha viia ma..."; "Jugapuud" (luuletused). Tõlkinud ja saatesõna: Märt Väljataga – samas, lk 13–24
* Eessõna "Lüürilistele ballaadidele" (1802; lühendatult). Tõlkinud Kersti Unt ja Märt Väljataga – samas, lk 85–97

## Kirjandus

* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1941, lk 280–281
* Thomas Stearns Eliot, "Kriitika piirid" – tema kogumikus "Valitud esseesid", Hortus Litterarum, Tallinn 1997, lk 282–305
* Mary Wordsworth – William Wordsworthile (väljavõte) – kogumikus "Armastuskirjad", Hotger, Tallinn 2001, lk 43–45
* Harold Bloom, "Romantiline luule" (inglise kõrgromantismist, 1775–1832). Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2004, nr 7/8, lk 142–150
* Ants Oras, "Introspektsioonist ja eneseanalüüsist, nende funktsioonist ja kujunduslikust esitusest Shelley luules" (võrreldakse Shelley ja Wordsworthi luulet). Inglise keelest tõlkinud Anne Lange – samas, lk 168–174
* James Fenton, "Õppetund Michelangelolt" (kunstnike ja kirjanike omavahelisest kadedusest ja kriitikast, ka inglise romantikutest). Inglise keelest tõlkinud Lauri Pilter – samas, lk 184–185, 188–189, 192–201
* Alain De Botton, "Reisimise kunst". Inglise keelest tõlkinud Kristjan Jaak Kangur. Varrak, Tallinn 2010, 216 lk; ISBN 9789985321072
# Gale'i kraater

Gale'i kraater
**Gale'i kraater** asub Marsil. See tekkis 3,5 kuni 3,8 miljardit aastat tagasi meteoriidikokkupõrke tagajärjel. Kraatri diameeter on 154 km ning see on nimetatud Austraalia amatöörastronoomi Walter Frederick Gale'i järgi, kes uuris Marssi hilisel 19. sajandil. Kraatri keskel asub mägi nimega Aeolis Mons. Mäe kõrgus on 5,5 kilomeetrit. Aeolis Monsi põhjapoolse jalami ning Gale'i kraatri põhjakülje vahel asub tasandik nimega Aeolis Palus.

Marsikulgur Curiosity maandus Aeolis Paluse tasandikule 6. augustil 2012. Kulguri eesmärgiks seati Aeolis Monsi ning seda ümbritsevate alade uurimine.

## Viited
# Victoria kraater

HiRISE-i foto Victoria kraatrist
**Victoria kraater** on Marsil Meridiani Planumis asuv u. 730 meetrit lai kraater. Kraatrit on orbiidilt pildistanud NASA kosmosesond Mars Reconnaissance Orbiter ja seda on külastanud kulgur Opportunity, mis uuris seda 2006. aastal.

## Viited
# Mars Astrobiology Explorer-Cacher

Kunstniku kujutis MAX-C kulgurist
**Mars Astrobiology Explorer-Cacher (MAX-C)** oli NASA Marsi-kulguri projekt, mis tühistati 2011. aastal NASA eelarve kärbete tõttu. Projekti kohaselt oleks 2018. aastal saadetud Marsile kulgur, mis oleks startinud koos ESA ExoMarsi kulguriga.

MAX-C oleks energiatootmiseks kasutanud päikesepaneele ning kaalunud umbes 300 kg. Kulguri ehitamisel oleks kasutatud Curiosity projekti ning see oleks Marsil teostanud uuringuid astrobioloogia valdkonnas ja kogunud proove, et need tulevikus toimuva võimaliku missiooni raames Maale tuua.