Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Argoon

|  |  |
| --- | --- |
| 18 |

 8 8 2
 |
| Ar
39,948 |
| Argoon |

Argoon helendub elektrilahenduslambis violetselt
**Argoon** on keemiline element järjenumbriga 18, kuulub väärisgaaside rühma. Argooni nimetus tuleneb kreekakeelsest sõnast *ἀργόν* (*ārgón*, 'laisk'), viidates keemilisele inertsusele. Argooni avastasid 1894. aastal Lord Rayleigh ja William Ramsay.

Argoonil on kolm stabiilset isotoopi massiarvudega 36, 38 ja 40, viimast leidub Maal enim. Jälgkogustes leidub ka radioaktiivseid isotoope massiarvudega 37, 39 ja 41.

Omadustelt on tegu väärisgaasiga. Argooni keemilisi ühendeid on õnnestunud saada alles hiljuti, neidki vaid ülimadalal temperatuuril maatriksisolatsiooni abil.

Argoon moodustab umbes 0,9% Maa atmosfäärist. Ta on väärisgaasidest Maal kõige levinum, mistõttu teda kasutatakse odava inertse keskkonnana ehk inertatmosfääri loomiseks.

Argoon-40 tekib kaalium-40 radioaktiivsel lagunemisel, seetõttu saab seda kasutada mineraalide ja kivimite radiomeetrilisel dateerimisel.

Argoon on mittemürgine, kuid suurtes kogustes suletud ruumides võib põhjustada lämbumist, kuna ta on hapnikust raskem ning tõrjub selle välja.

Argoon on WADA poolt lisatud sportlastele keelatud ainete nimekirja.

## Välislingid
# Psühhotroopne aine

**Psühhotroopne aine** on psühhoaktiivne keemiline aine, mis mõjub (kesk)närvisüsteemile ning võib toimida taju, mõtlemist, emotsioone, käitumist mõjutavana. Muu hulgas võivad psühhotroopsed ained tekitada hallutsinatsioone.

Psühhotroopsed ained võivad olla legaalsed, näiteks teatud ravimid, või illegaalsed.

Sõna "psühhotroopne" aluseks on vanakreekakeelsed sõnad *psychē* ('hing') ja *tropos* ('ümberpööramine').

Psühhotroopse toimega on paljud alkaloidid.

## Vaata ka

* psühhoaktiivne aine
* psühhedeelikum
* sõltuvusaine
* india kanep
* LSD
* võluseened
# Hans Bethe

**Hans Albrecht Eduard Bethe** (2. juuli 1906 Strasbourg – 6. märts 2005 Ithaca, New Yorgi osariik) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik.

1967. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tähtede tuumasünteesi teooria eest.

## Tunnustus

* 1961 – Eddingtoni medal
* 1967 – Nobeli füüsikaauhind
* 1976 – Niels Bohri medal
* 1993 – Oerstedi medal
# Valgusmaaling

"Gravüür valgusega X". Jaan Künnapi valgusmaaling aastast 2015
**Valgusmaaling** on tehnika fotograafias, kus kasutatakse pikka säriaega ning foto tegemisel ajal liigutatakse valgusallikat.
# Michelangelo Caravaggio

Caravaggio portree (Ottavio Leoni, 1621)
**Michelangelo Merisi da Caravaggio** (29. september 1571 – 18. juuli 1610) oli itaalia maalikunstnik.

## Elukäik

Caravaggio elu oli üsna värvikas. Ta oli pärit lihtrahva hulgast, mis tõenäoliselt innustas teda maalidel kujutama igapäevaelu ja -olustikku. Michelangelo Caravaggio oli tuntud oma sünnikoha, Milano lähedal asuva Caravaggio küla järgi.

Caravaggio elu oli keeruline, täis tülisid ja vangis istumisi. Kakluste käigus tappis ta vähemalt ühe inimese. Seejärel paavsti kohtu eest põgenedes eksles ta Itaalias ja sattus pidevalt tülidesse.

Caravaggio suri teel Napolist Rooma. Tema arvatavad säilmed leiti 2010. aastal Porto Ercole'i linnakesest. Seejuures leidis luid uurides kinnitust pliimürgistus, mis oli arvatavasti mõjutanud ka tema käitumist.

## Looming

 *Pikemalt artiklis Caravaggio teoste loend*
Tema barokkstiilis piibli- ja mütoloogiaaineliste maalide tegelased on lihtrahvas nende igapäevases elus. Caravaggio kasutas uut kompositsioonivõtet, kus tegelased ei poseeri ning nende asendid mõjuvad juhusliku, mitte otsituna. Kujutatavad ei ole näoga vaataja poole, nagu oli varem kunstis tava. Caravaggiot tuntakse naturalistliku barokkmaali suuna rajajana. Naturalistliku suuna vastand ja oponent barokis oli idealistlik suund.

Caravaggio valgusekäsitlus mõjutas kogu Euroopa 17. sajandi maalikunsti. Tema kujutise muudab dramaatiliseks ja ruumiliseks nn heletumedus. Valgus tuleb maalidel ülevalt vasakult suunaga kompositsiooni keskmesse. Sellist valgust nimetatakse keldriluugivalguseks.

Michelangelo da Caravaggio sai kuulsaks juba oma eluajal. Ta oli esimene ja parim itaalia meister, kelle loomingu peategelane oli lihtrahvas, kuigi Caravaggio maalis põhiliselt usuteemalisi pilte. Pühakute tarvis poseerisid talle kõige tavalisemad inimesed. Ta kujutas piiblilugusid nii, nagu toimuksid need kõrvaltänavas. Kristus vaidleb Caravaggio piltidel talupojaga nagu võrdväärsega ja ta on teiste seast vaevu äratuntav.

Kunstnikule ei toonud kuulsust mitte niivõrd pühakute deheroiseerimine, vaid äärmuslik realism, millega ta käsitles nii inimesi (vanadust, soonilisi käsivarsi, musti jalgu, katkisi riideid) kui ka materiaalseid esemeid. Maalide reaalsus oli justkui kombatav: mahlased puuviljad ahvatlesid sööma, savikruuside krobeline pind oli tajutav jne. Caravaggiost kujunes väljapaistev natüürmordimeister.
Kui naturalism oli omane Caravaggiole ja tema koolkonnale, siis Caravaggio maalide teised jooned – tume taust, millel helendusid figuurid, ja harjumatud, rõhutatult juhuslikud poosid – said laiemalt baroki tunnusteks.

### Maale

"Püha Hieronymus kirjutamas" (1605–06), Borghese galerii Roomas
* "Amor võitjana"
* "Haudapanek"
* "Maarja surm"
* "Matteuse kutsumus"
* "Püha Matteuse martüürium"
* "Söömaaeg Emmauses"
* "Uskmatu Toomas"
* "Peetruse ristilöömine“
* "Lautomängija"
* "Hea ennustus"

## Vaata ka

* Bernardo Strozzi

## Viited

## Kirjandus

* Robert Paine. "Caravaggio", tõlkinud Meelike Palli, Kirjastus Kunst 1994, ISBN 5-89920-081-2

## Välislingid

* "Paljastus Caravaggio autoportree", Eesti Päevaleht, 7. november 2009
# Lynn Margulis

Lynn Margulis (2005)
**Lynn Margulis** (sündinud Lynn Petra Alexander, esimeses abielus Lynn Sagan, 5. märts 1938 Chicago, Illinois – 22. november 2011 Amherst, Massachusetts) oli Ameerika Ühendriikide bioloog, Massachusettsi Ülikooli (Amherst) professor.

Ta on tuntud eeskätt eukarüootide organellide päritolu teooria esitaja ja arendajana. Tema panus endosümbioosi teooriasse on aidanud välja selgitada, kuidas rakuorganellid (mitokonder ja plastiidid) kujunesid organismide evolutsioonis.

Ta oli neodarvinismi kriitik, põhjendades sümbioosi tähtsust peamise adaptiivseid uuendusi võimaldava evolutsiooni tegurina.

## Pere

Margulis abiellus 1957 astronoom Carl Saganiga, kes oli siis Chicago ülikooli füüsikatudeng. Neil sündis kaks last: poeg Drion Sagan (1959), kellest sai teaduskirjanik, ja Jeremy Sagan (1960), kellest sai tarkvaraarendaja ja ettevõtte Sagan Technology asutaja. Abielu lahutati 1964.

1967 abiellus ta teist korda, seekord kristallograaf Thomas Margulisega. Sündis kaks last: poeg Zachary Margulis-Ohnuma, kellest sai New Yorgi vandeadvokaat, ja tütar Jennifer Margulis, kellest sai õpetaja ja kirjanik. Seegi abielu lõppes 1980 lahutusega.

Margulis ise kommenteeris seda nii: "Ma lahkusin töölt abikaasana kaks korda. Inimlikult pole võimalik olla korraga hea ema, hea abikaasa ja esmaklassiline teadlane. Millestki tuleb loobuda."

Lynni õde Joan Alexander abiellus Sheldon Lee Glashow'ga, kes 1979 pälvis Nobeli füüsikaauhinna. Teine õde Sharon abiellus matemaatik Daniel Kleitmaniga, kellel on teadaolevalt kõige väiksem Erdősi-Baconi arv (kõigest 3).

## Tunnustus

* 2008 – Darwini-Wallace'i medal

## Välislingid

* Kalevi Kull Sümbioos on meid loonud, mitte võitlus Sirp, 1.12.2011
# Hübriid

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ristandist; ansambli kohta vaata artiklit Hübriid (ansambel); filmi kohta vaata artiklit Hübriid (film 2007)* |

---

Muul on hobusemära ja eeslitäku järglane
Nõiapuu hübriid *Hamamelis x intermedia*
**Hübriid** (tuleb ld sõnast *hybrida* 'segavereline'; ka **ristand**, **värd**, **ristsugutis**, **bastard**) on ristumise või ristamise tagajärjel geneetiliselt (genotüübilt) suhteliselt erinevatest vanemorganismidest alguse saanud järglane. Tavaliselt kuuluvad need vanemorganismid taksonoomiliselt eri taksonitesse, mis ekstreemjuhul võib tipneda ka sugukondadevahelise ristumisega (näiteks pärlkanalaste puhul).
Põhimõtteliselt võib väita, et isegi liigisisestelt genotüüpidelt suhteliselt erinevate organismirühmade (autbriiding) kõik järglased on hübriidid.
Protsessi, mille tagajärjel tekivad hübriidid, nimetatakse **hübridisatsiooniks**.

Hübriidide aretus on väga levinud põllumajanduses ja loomakasvatuses. Näiteks mitmed hübriidtaimed annavad võrreldes algupäraste liikidega märksa suuremat saaki (heteroos) ja võivad olla vastupanuvõimelisemad haigustele.

Eesti pärismaiste taimede seas esineb perekondadevahelise hübriidina näiteks jäneskastiku (*Calamagrostis epigeios*) ja rand-luidekaera (*Ammophila arenaria*) vaheline hübriid balti luidekastik (*x Ammocalamagrostis baltica*), mis on vähemalt osaliselt fertiilne.

Lähedaste liikide looduslikke hübriide esineb paljude liikide puhul, ent enamasti väikese sagedusega; seejuures on hübriidid sageli fertiilsed (järglaste andmise võimelised). Mida erinevamad on vanemad, seda harvem on hübridiseerumine ning seda suurema tõenäosusega on hübriidid steriilsed (suguvõimetud).

## Loomahübriide

* muul (hobusemära ja eeslitäku ristand)
* bester (beluuga ja sterleti ristand)
* sebroid (sebra ja hobuse või eesli ristand)

## Vaata ka

* autbriiding
* inbriiding
* koerlaste hübriidid
# Thermodesulfobacteria

| *Thermodesulfobacteria* |
| --- |
| Taksonoomia |
| Riik |
Bakterid *Bacteria*  |
| Hõimkond | Thermodesulfobacteria Hatchikian *et al.* 2002  |

Thermodesulfobacteria on hõimkond termofiilseid sulfaate redutseerivaid baktereid.

Hõimkonda kuulub ainult neli perekonda: *Caldimicrobium*, *Geothermobacterium*, *Thermodesulfatator* ja *Thermodesulfobacterium*.

Tüüpliigid on *Thermodesulfatator indicus* ja *Thermodesulfobacterium commune*.

## Kirjandus

* Jeanthon, C., L'Haridon, S., Cueff, V., Banta, A., Reysenbach, A. L. ja Prieur, D. (2002). "Thermodesulfobacterium hydrogeniphilum sp. nov., a thermophilic, chemolithoautotrophic, sulfate-reducing bacterium isolated from a deep-sea hydrothermal vent at Guaymas Basin, and emendation of the genus Thermodesulfobacterium". *Int. J. Syst. Evol. Microbiol*. **52** (Pt 3): 765–72. PMID 12054236.`{{cite journal}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

## Välislingid

* *Thermodesulfobacteria* NCBI
# Viburseened

| Viburseened |
| --- |
|  *Spizellomycete* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Seened *Fungi*  |
| Hõimkond | **ViburseenedChytridiomycota*  |

**Viburseened** (*Chytridiomycota*) on kõige primitiivsemate seente hõimkond.

Viburseened on saprotroofsed või taimede, seente ja loomade parasiidid. Nad elavad enamasti vees või maismaa niisketes või märgades tingimustes.

Seente hulgas ainsana esinevad neil elutsüklis liikuvad, ühe (harvem kahe) tagumise piitsviburiga varustatud staadiumid.

Hõimkonda kuulub ainult üks klass – *Chytridiomycetes*.

## Vaata ka

* Kartulivähk
# Sammalloomad

| Sammalloomad |
| --- |
|  Sammalloomi Ernst Haeckeli raamatust Kunstformen der Natur, 1904 |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad Animalia  |
| Ülemhõimkond | *Lophotrochozoa*  |
| Hõimkond | **SammalloomadBryozoa*  |
| Klassid |
|

kitsaneelused *Stenolaemata* kombitspärgsed *Gymnolaemata* kombitslooksed *Phylactolaemata* |

**Sammalloomad** (*Bryozoa* ehk *Ectoprocta*) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed kolooniates elavad loomad. Neid kolooniate üksikisendeid kutsutakse loomikuteks.

Paljudel sammalloomadel on väline lubitoes. Sammalloomadel puuduvad ringe-, hingamis- ja erituselundid.

Vaatamata sellele, et nad on levinud kogu maailmas, eelistavad nad elutseda soojades troopilistes meredes. Tuntakse umbes 5000 sammalloomaliiki.

Eesti elab umbes 10 liiki sammalloomi.

## Taksonoomia

### Klassid

* Kitsaneelused (*Stenolaemata*)
* Paljassuused ehk kombitspärgsed (*Gymnolaemata*)
* Kattesuused ehk kombitslooksed (*Phylactolaemata*)

## Eesti liike

* *Cristatella mucedo* – tutlane
* *Plumatella fungosa* – harilik sammallane
* *Plumatella repens* – hargnev sammallane

## Pilte

* Sammalloomade fossiilid Eesti põlevkivis
* Sammalloomad fossiilid
* Soomes võõrliigina leviv *Pectinatella magnifica*
* *Flustra foliacea*, mida peetakse sageli ekslikult adruks

## Vaata ka

* sammalloomade loend

## Viited

## Kirjandus

* Ristkok, Jüri 1964. *Selgrootute loomade süsteem*. Teine trükk. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, lk. 60.
# Kosmokeemia

**Kosmokeemia**, ka **keemiline kosmoloogia** on aine keemilise koostise uurimine universumis ja nende koostisteni viinud protsesside uurimine. Seda tehakse peamiselt meteoriitide ja muude füüsikaliste proovide keemilise koostise uurimise kaudu.

1950. ja 1960. aastatel hakati kosmokeemiat teadusena aktsepteerima. Harold Urey, keda peetakse üheks kosmokeemia rajajaist, tegeles uurimistööga, mis viis lõpuks arusaamiseni elementide päritolust ja tähtede keemilisest arvukusest. 1956. aastal avaldasid Urey ja tema kolleeg, saksa teadlane Hans Suess esimese kosmilise arvukuse tabeli, mis sisaldas meteoriidianalüüsil põhinevaid isotoope.

Analüütiliste instrumentide, eriti massispektromeetria, jätkuv täiustamine 1960. aastatel võimaldas **kosmokeemikutel** teha üksikasjalikke analüüse meteoriitide elementide isotooprohkuse kohta. 1960. aastal tegi John Reynolds meteoriitides leiduvate lühiealiste nukliidide analüüsi abil kindlaks, et Päikesesüsteemi elemendid tekkisid enne Päikesesüsteemi ennast.

Meteoriidid on ühed tähtsamaid vahendeid, mis kosmokeemikutel on päikesesüsteemi keemilise olemuse uurimiseks.

## Vaata ka

* Astrokeemia

## Viited
# Viroidid

**Viroidid** on väikseimad teadaolevad patogeenid. Nad kujutavad endast väikesi tsirkulaarseid RNA molekule, millel on selgelt väljendunud sekundaarstruktuur. Valdavalt on tegu taimepatogeenidega, mis ei kodeeri valke ja replitseeruvad sõltumatult taimeviirustest.

Teada on üle 50 viroidi isolaadi nukleotiidse järjestuse, mille alusel on eristatud 16 erinevat viroidi, mis jagunevad viide gruppi.

## Vaata ka

* viirused

## Välislingid

* Taime viroloogia üldkursus
* Viroidid (PSTV ja ASBV)
# Rauaaeg

**Rauaaeg** on esiaja hilisem põhijärk,
millal tähtsaim tööriista- ja relvamaterjal oli raud.

## Rauaaja algus

* Rauaaeg algas Lähis-Idas, Indias ja Kreekas Kristuse-eelse 2. aastatuhande teisel poolel.
* Euraasia põhja- ja kagupoolsel äärealal ning suuremas osas Aafrikas algas rauaaeg Kristuse-eelse 1. aastatuhande esimesel poolel.
* Ameerikas, Austraalias ja Okeaanias õpiti rauda tundma alles eurooplaste kaudu.

Raua laialdase kasutamisega kaasnes maaviljeluse, loomapidamise,
käsitöö, ehituse, liiklusvahendite ja relvastuse edenemine.

Rohkenes kaubavahetus, hakati kasutama münte.

Järk-järgult lagunes ürgkogukondlik kord ja kujunes klassiühiskond.

Tekkisid riigid ja hakati tegema kirjalikke ülestähendusi.

Siis lõppes esiaeg ehk muinasaeg ning koos sellega rauaaeg kui esiaja järk.

## Eelajalooline rauaaeg Eestis

 *Pikemalt artiklis Eesti rauaaeg*
* Varane rauaaeg 6. sajand eKr – 1. sajand
* Vanem e. rooma rauaaeg 1. sajand – 5. sajand
* Keskmine rauaaeg 5. sajand – 8. sajand
* Noorem rauaaeg 9. sajand – 13. sajand

Arheoloog Andres Tvauri on nimetanud keskmise rauaaja mõistet ülearuseks. Selle asemel jaotab ta keskmise ja noorema rauaaja Eesti ajaloos rahvasterännuajaks (450–550), eelviikingiajaks (550–800) ja viikingiajaks (800–1050).

Arheoloog Valter Langi järgi jaguneb rauaaeg Eestis vanemaks, keskmiseks ja nooremaks rauaajaks ning nende alamperioodiseks:

* Vanem rauaaeg
	+ Eelrooma rauaaeg (500 eKr – 50 pKr)
	+ Rooma rauaaeg (50 – 450 pKr)
* Keskmine rauaaeg
	+ Rahvasterännuaeg (450 – 600)
	+ Eelviikingiaeg (600 – 800)
* Noorem rauaaeg
	+ Viikingiaeg (800 – 1050)
	+ Hilisrauaaeg (1050 – 1200/1250)

## Vaata ka

* Rauaaja kliimapessimum

## Viited

## Välislingid

*
*
*
# Pügalpulk

Keskaegsel Inglismaal kasutatud pügalpulk
**Pügalpulk** on kahest vaheliti kokkupandud poolest koosnev riist (pulk) teatud vastastikuste kohustuste ülesmärkimiseks. Kohustus(ed) märgiti üles nii, et kaks pulga poolt ühendati teatud kaugusel ja nendele tehti risti kriips (pügal). Pulga üks pool jäi ühele ja teine pool teisele isikule.

Teopäevade arvestamiseks kasutati teopulka ja magasiaidast laenatud vilja arvestamiseks magasipulka.

## Viited
# Ambur (tähtkuju)

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähtkujust; sodiaagimärgi ning selle astroloogiliste tõlgenduste kohta vaata artiklit Ambur (märk)* |

---

Amburi tähtkuju kaart. Punane katkendlik joon kujutab ekliptikat
**Ambur** (ladina *Sagittarius* (omastav *Sagittarii*), lühend *Sgr*) on ekliptikas asuv tähtkuju. Astronoomiline märk on ♐.

Ambur on ekliptika tähtkujudest lõunapoolseim, asudes Skorpioni ja Kaljukitse vahel. Linnutee näib Amburi tähtkujus kõige tihedam, sest seal asub meie Galaktika keskpunkt. Intensiivse raadiolaine allikas, mida tuntakse Sagittarius A\* nime all, arvatakse olevat Linnutee keskpunktiks. Heledaim täht on Epsilon Sagittarii ehk Kaus Australis, 145 valgusaasta kaugusel asuv sinine hiid tähesuurusega +1,88m. Amburis asuvad Laguuni udu ja kerasparved Messier 54 ja Messier 55.

Kreeka müüdi kohaselt on Ambur kentaur Cheiron, kelle Zeus taevasse tõstis.

## Viited
# Taimkate

Maailma taimkattekaart
**Taimkate** ehk **vegetatsioon** on mingi maa-ala taimekoosluste kogum.

Taimkate on üks kõige üldisemaid termineid taime-elu kohta. See hõlmab kogu taimedest moodustunud maapinnakatte, olenemata selle eluvormidest, liigilisest koostisest, ruumilisest ulatusest või muudest botaanilistest või geograafilistest tunnustest. Maailmas on kõige levinumad taimkatted mets, rohumaa, soo, ja tundra. Taimkatte järgi on saanud nime mitu loodusvööndit.

Taimkatted erinevad väga suures ulatuses liigirikkuse poolest. Kõige liigirikkamad taimkatted on maailmas selva ja Eestis puisniit, aga kõige liigivaesemad taimkatted on maailmas kõrbetes, sealhulgas külmakõrbetes ja Eestis liivikutel. Taimkate võib olla inimtegevusest puutumatu, näiteks ürgmets, mangroovisoo või raba, kuid ka suuresti inimtekkeline, näiteks teeservad, viljapõllud ning aiad ja muru. Üldreeglina on taimkate seda liigirikkam, mida väiksem on temale inimmõju.

Taimkate on laiem termin kui taimestik ehk floora, mis märgib mingile maa-alale iseloomulikku taimeliikide kogumit.

Eesti peamine taimkatte kaardistamine tehti välitööde käigus 1934–1956. Selle tulemused on kokku võtnud Liivia Laasimer.

Vegetatsiooniperiood ehk taimekasvuperiood ehk -aeg on see periood, mille jooksul toimuvad taime füsioloogilised protsessid, eeskätt kasv ja paljunemine.

## Vaata ka

* Taimkattekaart
* Taimkattetüüp
* Taimkattevöönd
* Vegetatsioonimeetod
* Taimkatte kaugseire

## Viited

## Kirjandus

* Liivia Laasimer. "Eesti NSV taimkate". Tallinn 1965.
# Kodustamine

Lehmad Indias Uttar Pradeshi osariigis
**Kodustamine** ehk **domestikatsioon** on inimese juhitav tegevus, millega metsik, looduskeskkonnast pärit looma- või taimeasurkond kohastatakse tehistingimustes elamise ning inimesepoolse järelevalve ja ülevaatamisega.

Kodustamine on seotud pärilike muutustega kodustataval asurkonnal. Kodustamisega kaasneb enamasti aretus.

Kodustamisel saavad metsikuist loomadest koduloomad (põllumajandusloomad, teenistusloomad, lemmikloomad) ja metsikuist taimedest kultuurtaimed.

Kontrolli alt väljunud koduloomade asurkondades algab metsistumine. Seda on sagedamini juhtunud küülikute, koerte ja hobustega.

Kodustamine algas umbes 10 000 aastat tagasi. Esimesed koduloomad olid koer, siga, lammas, kits, hiljem lisandusid veis, hobune, kass, hani, kana, siidikedrik, mesilane jt.

## Vaata ka

* loomade kodustamine
* metsistumine

## Viited
# Muumia

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on surnukehast; 1932. aasta filmi kohta vaata artiklit Muumia (film 1932); 1999. aasta filmi kohta aga Muumia (film 1999).* |

---

Muumia
Egiptuse muumia
**Muumia** on konserveerunud surnukeha.

Sõna pärineb ilmselt pärsiakeelsest asfalti või bituumenit tähistavast sõnast *mūmuiya*. Sõnatüvi *mūm* tähendab vaha.

Surnukehad on säilinud kas konserveerimise tõttu (palsameerimine) või on nad konserveerunud tänu erilisele keskkonnale (kuivamine kuumas liivas või kõrgmäestikus, äkiline külmumine või sohu uppumine).

## Mumifitseerimine

Lõuna-Hiinast ja Kagu-Aasiast on leitud tõendeid, et sealsed kütid-korilased kasutasid laipade säilitamiseks suitsutamist 14 000 aasta eest ehk tuhandeid aastaid enne Tšiili ja Vana-Egiptuse elanike esimesi mumifitseerimiskatseid. Sarnast meetodit kasutatakse tänapäeval Uus-Guineas.

Surnukehad palsameeritakse peamiselt rituaalsetel eesmärkidel. Vanas Egiptuses oli laialt levinud ka loomade palsameerimine ja Egiptusest on leitud üle miljoni loomamuumia, kellest paljud on kassid. Kuid egiptlased palsameerisid teisigi loomi, näiteks krokodille.

Jõukad inimesed lasid Vanas Egiptuses kemikaalidega töödeldud surnukeha mässida kangaribadesse, mille kihtide vahele määriti vaike, vaha, tõrva ja/või bituumenit. Vaeseid surnuid ei mähitud kangasse.

Tuntuim uusaegne muumia valmistati Vladimir Leninist. See asub Moskvas Lenini mausoleumis.

Muumiatest saab võtta DNA proove. Sellest on olnud hindamatut kasu Vana-Egiptuse ajaloo väljaselgitamisel, sest Egiptuse kuningate ja nende pereliikmete muumiad on sageli säilinud koos mitmesuguste juurdekuuluvate tekstide ja joonistega ning nii on võimalik kindlaks teha nende täpne omavaheline sugulus.

## Vaata ka

* Tartu Ülikooli kunstimuuseumi muumiad
* mumifitseerimine
* mumio
* rabalaibad
* topis
* jäämuumiad

## Viited

## Välislingid

* Royal Relations, Tut’s father is very likely Akhenaten. National Geographic 09. 2010
* Whole-Body Three-Dimensional Multidetector CT of 13 Egyptian Human Mummies
# Nadiir

**Nadiir** (araabia keeles نظير (*naḑīr*) 'vastand') ehk **jalgpunkt** ehk **jalgtäpp** on astronoomias vaatlejast lähtuva püstjoone ja taevakaare alumine lõikepunkt.

Nadiiri vastand on seniit.

## Vaata ka

* Seniit
# Kuuvarjutus

Kuuvarjutus 2025. aastal Eestist vaadatuna
Kuuvarjutuse skeem
**Kuuvarjutus** on selline varjutus, kui Kuu satub Maa tekitatud varju. Kuuvarjutus toimub siis, kui Maa on Päikese ja Kuu vahel ning Maa vari langeb Kuule.

21. sajandil on oodata 228 kuuvarjutust, millest täielikke kuuvarjutusi on 85.

Paljudes kultuurides esineb müüte kuu- ja päikesevarjutuse kohta.

Kui vaatleja asuks kuul, siis tema jaoks oleks tegemist päikesevarjutusega, sest Maa varjutab Päikese.

## Kuuvarjutusi

| Aeg | Märkused |
| --- | --- |
| 3. märts 2007 | Täielik varjutus, osaliselt nähtav Ameerikas, Aasias ja Austraalias, täielikult vaadeldav Aafrikas ja Euroopas. Varjutus kestis 1 tund ja 15 minutit. |
| 28. august 2007 | Täielik varjutus, nähtav Ida-Aasias, Austraalias, Uus-Meremaal, Vaiksel Ookeanil, Ameerikas. |
| 21. veebruar 2008 | Täielik varjutus, nähtav Euroopas, Aafrikas ja Ameerikas. |
| 31. detsember 2009 | osaline varjutus |
| 26. juuni 2010 | osaline varjutus |
| 21. detsember 2010 | täielik varjutus |
| 15. juuni 2011 | täielik varjutus (see oli 21. sajandi pikim täielik kuuvarjutus) |
| 6. juuni 2012 | täielik varjutus |
| 28. september 2015 | täielik varjutus. Algus 03:12, täisvarju piirkond 04:07, täielik varjutus 05:11–06:23. |
| 7. august 2017 | osaline varjutus |
| 27. juuli 2018 | *täielik varjutus* |
| 18. september 2024 | osaline varjutus |
| 7. september 2025 | täielik varjutus |
| Suvi 2033 |  |

Osaline kuuvarjutus 2017. aasta augustis vaadatuna Tartus, Staadioni tänaval, lõunasuunal.
## Viited

## Vaata ka

 Kuuvarjutus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
 28. septembri 2015 kuuvarjutused – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis