Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mangroov

Mangroov
**Mangroov** on hingamisjuurtega igihaljaste puude tihnik troopiliste estuaaride ja merede rannikul.

Nimi tuleneb iseloomulike puude mangroovipuude nimest. Need kuuluvad peamiselt perekondadesse avitsennia, manglipuu, sonneraatsia ja *Ceriops*.

Mangroovid on mudased ning soolased soised metsad. Soolasus tuleneb sellest, et tõusu ajal ujutatakse mangroov mereveega üle. Mangroovipuudele on iseloomulikud õhujuured ehk pneumatofoorid, mille abil saavad puud mõõna ajal õhust hapnikku.

Üksik mangroov Indias (Ashtamudi järv, Kollam, Kerala)
Mangroovide kaitse on tähtis, sest nad kaitsevad rannikut erosiooni eest ning on elupaigaks paljudele liikidele.

Mangroovi peetakse vahel eraldi bioomiks.

## Bioloogia

Mangroovide levik maailmas
Teada on umbes 70 liiki organisme, kes on endeemsed just mangroovides. Konvergentset evolutsiooni demonstreerides on paljud nendest liikidest leidnud sarnased lahendused muutuvale soolsusele, anaeroobsele mullale, intensiivsele päikesele ja üleujutustele. Maailma kõige liigirikkamad mangroovid leiduvad Kagu-Aasias, täpsemalt just Indoneesia saarestikus.

## Mangroovsood

Mangroovsood on levinud troopilises ja subtroopilises vööndis. Loodete esinemine on peamine mangroovsoode liigirikkust piirav tegur. Tõus toob endaga kaasa soolase merevee, mille aurumisel suureneb märkimisväärselt mulla soolsus. Järgmine tõusulaine on võimeline mulda n-ö loputama, mis taastab mulla soolsuse taseme tagasi mereveega võrreldavala tasemele.

Mõõna ajal peavad organismid taluma tõusvat temperatuuri ja kuivust, mistõttu peavad mangroovsoode taimed taluma väga hästi niiskuse, soolsuse ja temperatuuri kõikumist. Seetõttu sisaldab mangroovsoode taimestik ainult valitud liiki taimi.

Mangroovsoodes kasvavaid puid on umbes 110 liiki, kuigi ainult vähesed neist kuuluvad *Rhizophora* perekonda. Üks konkreetne mangroovsoo sisaldab reeglina ainult paari liiki nendest puudest, näiteks kasvab Kariibi mere piirkonna mangroovsoodes korraga tavaliselt ainult kolm või neli puuliiki. Sellest hoolimata on mangroovsoode tekitatud ökosüsteemid väga liigirikkad, sisaldades lausa 174 merelist megafauna liiki.

Mangroovsoode puude juurtest moodustuv keeruline võrgustik loob ainulaadse ökosüsteemi, mis pakub kaitset noortele organismidele. Piirkondades, kus juurestik on permanentselt vee all, leidub vetikaid, vähke, austreid, käsnu ja sammalloomi, kes kõik vajavad filtreerimiseks kõva substraati, kuhu kinnituda. Mangroovide krabid söövad mangroovide lehti, mis suurendab põhja settivate toitainete hulka. Osadel juhtudel on ka mangroovsoodes fikseeritud süsiniku eksport oluline osa rannalähedastest toiduahelatest.

Mangroovsood kaitsevad rannalähedasi piirkondasid erosiooni, tormilainete ja tsunamide eest. Mangroovide juurtest moodustuv süsteem suudab väga edukalt hajutada lainete energiat. Lisaks pakuvad mangroovsood troopilistest tormidest mõjutatud rannikualade kogukondadele majanduslikku kaitset.

## Vaata ka

* Mangroovirannik
* Vihmamets

## Viited
# Austraallased

**Austraallased** on Austraalia põhirahvas, kes on põhiliselt kujunenud 19.–20. sajandil saabunud inglise, iiri ja šoti ümberasujatest. Kõnelevad inglise keele Austraalia varianti. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli erinevate konfessioonide kristlasi austraallaste hulgas 63.9%, 18,7% ei järginud ühtegi usku ja 11,2% usk oli teadmata.

Tänapäeval loetakse austraallasteks kõiki Austraalia kodanikke sõltumata nende etnilisest päritolust või isegi kõiki Austraalia elanikke. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Austraalias 22 906 400 inimest. Lisaks sellele elab välisriikides ligikaudu 1 miljon austraallast.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 35 austraallast, neist Tallinnas 21.

Austraalia kodakondsus eksisteerib alates 26. jaanuarist 1949, enne seda olid Austraalias sündinud inimesed Suurbritannia kodanikud.

## Tuntud austraallasi

* Kylie Minogue
* Chris Hemsworth
* Miranda Kerr
* Hugh Jackman
* Keith Urban
* Jessica Mauboy
* Rarriwuy Hick

## Viited
# Holantarktis

**Holantarktis** ehk **holantarktiline riikkond** ehk **antarktiline riikkond** on biogeograafiline riikkond, mis hõlmab lõunapoolkera seda maismaa osa, mis paikneb 40. laiuskraadist lõuna pool: Antarktika, Patagoonia, suurem osa Uus-Meremaad ja seda ümbritsevaid saari.

Holantarktisele on iseloomulikud näiteks lõunapöögilised ja diksoonialised.

## Vaata ka

* Holarktis

## Viited
# Intelligentne transpordisüsteem

**Intelligentne transpordisüsteem** (inglise *intelligent transport system*; ITS) on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite ning info- ja telekommunikatsiooni teenuste kasutamine maanteetranspordi taristus ja sõidukites, arendamaks ja võtmaks kasutusele senisest tõhusamaid ning ohutumaid liiklus- ja transpordisüsteeme. Eesmärgiks on kontrollida ja juhtida tegureid, mis on seotud sõidukite, lastide, reisijate ja marsruutidega parandamaks liiklusohutust, vähendamaks sõidukite kulumist ja kütusetarbimist ning lühendamaks veoaegu.

Tegemist on info- ja sidetehnoloogial põhinevate rakenduste kogumiga, mida kasutatakse transpordisüsteemides – sealhulgas sõidukites, teede infrastruktuuris ja liikluskorralduses eesmärgiga parandada liikuvuse tõhusust, suurendada liiklusohutust, vähendada keskkonnamõjusid ning toetada kasutajate teadlikke otsuseid transpordivõrgu kasutamisel. Intelligentsed transpordisüsteemid võimaldavad suurendada transpordivahendite kasutustõhusust, edendada keskkonnasäästlikku juhtimisstiili ning vähendada energiatarbimist ja liiklusummikuid.

## Seonduvaid mõisteid

**Intelligentne transpordikommunikatsioon** (inglise *intelligent transport communication*; ITC) on satelliitnavigeerimise süsteem, kus igas liitunud veokis on pardaarvuti ja digitaalne raadiosaatja. Iga 15 min möödumisel tuvastatakse veoki asukoht ja saadetakse asukohaandmed veoettevõtte kontori arvutitele. Kontoris haldavad veokorraldajad veokipargi tööd reaalajas.

**Intelligentsed transporditehnoloogiad** (inglise *intelligent transportation technologies*) on intelligentsetes transpordisüsteemides kasutatavad tehnoloogiad nagu sõidukite satelliitnavigatsioon, valgusfooride signaalide juhtimine, veoühikute liikumise haldamine, muutuva teabega märgi- ja infotablood, kiiruskaamerad, parkimisabi- ja parkimisinfo jms.

**Intelligentne sõiduk** (inglise *intelligent vehicle*) on arukaid lahendusi kasutada lubava pardaseadmega varustatud sõiduk, mis võimaldab jälgimisseadmete olemasolu korral ennetada ja vältida õnnetusi, varustada juhti reaalaja andmetega teedevõrgu kohta, liiklusummikute vältimiseks jms vajadusteks.

## Viited
# Nelson Mandela Bay linnaringkond

| Nelson Mandela Bay linnaringkond |
| --- |
|

---

 |
| inglise Nelson Mandela Bay Metropolitan Municipality |
| afrikaani Nelson Mandelabaai Metropolitaanse Munisipaliteit |
|

---

 |
|
Pindala: 1959 km² |
|
Elanikke: 1 152 115 (2011) |
|
Rahvastikutihedus: 588 in/km² |
|
Halduskeskus: Port Elizabeth |
|  |

**Nelson Mandela Bay linnaringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nelson Mandela Bay linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 60,13%, värvilisi 23,56%, valgeid 14.36%, India või Aasia päritolu inimesi 1,11% ja teisi 0,84%. Koosa keelt pidas emakeeleks 53,92% inimesi, afrikaani keelt 29,34% ja inglise keelt 13,46% inimesi.

## Viited
# Elund

**Elund** ehk **organ** (kreeka *organon* 'tööriist') on hulkraksete organismide kindlaid funktsioone täitev kudedest koosnev talitlusüksus (näiteks leht taimedel või süda loomadel).

Analoogilisi talitlusüksusi üherakulistel organismidel nimetatakse organoidideks või organellideks.

Elundite tänapäevane nomenklatuur, nimetused, klassifikatsioon ja struktuur ning omadused ja asendid ning suunad võivad erinevate hulkraksete organismides erineda nii eluvormiti, liigiti kui ka indiviiditi.

## Elundid

Elundite loetelu:

* Erituselund (lad k *organum excretionis*)
* Haistmiselund (lad k *organa olfactorium organa olfactus*)
* Halleri organ
* Hingamiselund (lad k *organa respirationis*)
* Kuseelundid (lad k *organa urinaria*)
* Kuulmiselund (lad k *organum auditus*)
* Maitsmiselund (lad k *organa gustatorium, organa gustus*)
* Meeleelund (lad k *organa sensorium*)
* Mehe sisemised suguelundid (lad k *(organa) genitalia masculina interna*)
* Mehe välimised suguelundid (lad k *(organa) genitalia masculina externa*)
* Nägemiselund (lad k *organa visuale organan visus*)
* Naise sisemised suguelundid (lad k *(organa) genitalia feminina interna*)
* Naise välimised suguelundid (lad k *(organa) genitalia feminina externa*)
* Sahkluu-ninaelund ehk Jakobsoni organ (lad k *organa vomeronasale*)
* Seedeelund (lad k *organum digestionis*)
* Silma abielund (lad k *organa oculi accessoria*)
* Suguelund (lad k *organa genitalia*)
* Sugutus-ehk paarituselund (lad k *organum copulationis*)
* Vereringeelund (lad k *organum circulatoris*)

Üksikud elundid moodustavad omakorda funktsionaalseid elundkondi ehk lühidalt "elundeid" (mitmuses):

* hingamiselundid ehk hingamiselundkond;
* toitumiselundid;
* vereringeelundid;
* tajumiselundid;
* suguelundid;
* erituselundid.

## Vaata ka

* Kunstelundid
* Organoloogia
* Süstemaatiline anatoomia
* Topograafiline anatoomia
* Bioloogia

## Viited
# Vaimu arvutusteooria

**Vaimu arvutusteooria** (inglise keeles *Computational theory of mind*) on filosoofias seisukoht, mille järgi inimese vaim ja aju on informatsiooni töötlemise süsteemid ning mõtlemine on raalimise vorm. Teooria esitas kaasaegses vormis 1961. aastal Ameerika Ühendriikide filosoof ja arvutiteadlane Hilary Putnam, ning hiljem arendas seda edasi USA filosoof ja kognitiivteadlane Jerry Fodor (Putnami doktorant).

## Kriitika

Ameerika Ühendriikide filosoof John Searle esitas vaimu arvutusteooria vastu mõttelise eksperimendi, mida nimetatakse Hiina toaks. Searle'i vaidleb vastu väitele, et tehisintellekt saab olla intentsionaalne ja arusaamale, et tehisintellekti saab kasutada inimvaimu uurimiseks, sest saab väita tehisintellektil on samuti vaim.

## Vaata ka

* Vaimuteooria
* Kognitivism
* Konstruktivistlik epistemoloogia
* Funktsionalism
* Simuleeritud reaalsus
* Tehisteadvus

## Viited
# Rööprähklemine

Rööprähklemine sülearvutil ja telefonil
**Rööprähklemine** on inimese tähelepanu jagamine mitme ülesande või tegevuse vahel, näiteks autojuhtimise ja telefoniga rääkimise vahel. Rööprähklemine võib viia ajaraiskamiseni, kuna inimese mõistus peab vahelduma mitme erineva konteksti vahel, ning tähelepanu puudujäägi tõttu võivad tegevuses tekkida vead.

1960. aastatest saati on teadlased korraldanud eksperimente, et mõista rööprähklemise olemust ja selle limiite inimestes. Kõige lihtsamat laadi eksperimendid selles valdkonnas põhinevad niinimetatud psühholoogilise refraktaarse perioodi mõjul. Sellistes eksperimentides antakse inimesele käsk vastata õigesti kahele erinevale stiimulile, mis esitatakse ajaliselt lähestikku. Üldiselt leiavad sellised eksperimendid, et teisele stiimulile reageeritakse aeglasemalt.

Teadlased on pikemat aega tõdenud, et mingit laadi pudelikaela efekt ei luba ajul tegeleda kummagi ülesande teatud aspektide kallal samaaegselt. Pudelikaela efekt viitab sellele, et kuna inimesel on vaid piiratud kogus tähelepanulist ressurssi, säilitab aju vaid kõige tähtsama teabe. Mitmed teadlased usuvad, et tunnetuslik funktsioon, mis kõige enam rööprähklemise all kannatab, on tegevuskäikude planeerimine ja informatsiooni mälust kättesaamine. Psühhiaater Edward M. Hallowell on rööprähklemist kirjeldanud kui "müütilist tegevust, milles inimesed usuvad, et nad suudavad teha samaaegselt kahte või enamat tegevust, justkui need oleksid üks ja sama."

Richard E. Mayer leidis, et uue informatsiooni selgeks õppimine rööprähklemise ajal on raske või isegi võimatu. Reynol Junco leidis oma uuringus, et rööprähklevate üliõpilaste õpitulemused sageli halvenesid. 2008. aastal väideti, et USA ettevõtted kaotavad igal aastal rööprähklemise tõttu hinnanguliselt 650 miljardit dollarit.

## Nimetus

Eestikeelne sõna "rööprähklemine" on tuletatud ingliskeelsest sõnast *multitasking*, mis on pärit 1965. aasta teadusartiklist IBM-i suurarvuti System/360 kohta. Mõistet hakati hiljem kasutama ka inimkäitumisest rääkides. Mõiste *multitasking* on kujunenud rahvusvaheliseks. Paljudes keeltes (näiteks saksa, itaalia, taani, norra) kasutatakse seda mõistet muutmata, tõlkimata kujul. Ka eesti keeles kohtab sõna *multitasking* üsna sagedasti. Sõna "rööprähklemine" hakkas eesti keeles levima umbes 2013. aastast saati.

## Viited