Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Börs

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib börsist üldse; sageli peetakse börsi all silmas väärtpaberibörsi* |

---

Kursitabloo Hamburgi börsil
**Börs** on organiseeritud turg väärtpaberitega (aktsiatega, võlakirjadega, derivatiivide jne) või teatud kaupadega (börsikaupadega), näiteks metallide ja teiste toorainetega, ning nende derivatiividega kauplemiseks.

Börsihinnad kujunevad vastavalt pakkumise ja nõudluse vahekorrale. Kui teatud alusvara suhtes on ostuhuvi suurem kui müügihuvi, siis alusvara hind tõuseb niikaua, kuni pakkumine ja nõudlus saavutavad tasakaalu.

Börsil tehingute sooritajaid nimetatakse investoriteks ja kauplejateks ehk spekulantideks. Nad ei saa teha tehinguid otse börsil, vaid peavad selleks kasutama vahendajat, keda nimetatakse börsimaakleriks.

## Börside liigid

Börside ajalooliselt esimene liik on kaubabörsid, kus kaubeldavaks alusvaraks olid algselt peamiselt mitmesugused põllumajandussaadused. Vajadus börsi järele tulenes sellest, et nii said tootjad kindlustada end ootamatute hinnamuutuste vastu turul. Selleks ostsid nad futuuriks nimetatava lepingu, mis nägi ette, et nad saavad lepingus kokkulepitud ajal müüa kindla koguse toodangut varem kindlaks määratud hinnaga. Ka toorainete ostjad said end ootamatu hinnatõusu vastu futuuridega kaitsta. Tänaseks on hinnakõikumiste vastu kindlustamine jäänud kõigest üheks osaks futuuritehingutest. Suurem osa futuuritehingute käibest tuleb spekulatiivsetest tehingutest, mille eesmärgiks on alusvara hinnakõikumistest kasu saada.

Hiljem tekkisid spetsiaalsed börsid teatud maailmakaubanduskaupadega, näiteks väärismetallide ja kohviga kauplemiseks.

Derivatiivibörsidel sõlmitakse tulevikulepinguid ja kaubeldakse derivatiividega. Derivatiivid ehk tuletisväärtpaberid on väärtpaberid, mille hind sõltub teatud alusvara hinnast. Alusvaraks võib olla näiteks tooraine, aktsiaindeks või aktsia.

Tuntuimaks väärtpaberibörsiks on aktsiabörsid, mistõttu peetakse neid sageli sünonüümideks. Peale aktsiate saab väärtpaberibörsidel kaubelda ka näiteks võlakirjade ehk fikseeritud intressiga väärtpaberitega ning derivatiividega (optsioonid ja futuurid)

Käibe poolest kõigist börsidest suurim on aga valuutaturg, kus kaubeldakse vaba vahetuskursiga valuutadega. Valuutaturul sõlmitud tehingud määravad kindlaks valuutade vahetuskursid.

On ka börsilaadseid organiseeritud turge, näiteks teenustebörsid transpordi ja kindlustuse valdkonnas, näiteks laevandusbörsid.
# Maoism

**Maoism** on marksistliku kommunismi revisionismivastane vorm, mis põhineb Hiina Rahvavabariigi poliitilise juhi Mao Zedongi (1893–1976) õpetusel. 1950.–1960. aastail kujunenud teooria oli Hiina Kommunistliku Partei poliitiline ja sõjaline ideoloogia alates Mao võimule tõusmisest kuni Deng Xiaopingi võimuletulekuni, kes alustas 1978. aastal oma teooria põhjal majandusreforme.

Ehkki Hiina Rahvavabariigi valitsus reformide tõttu maoismi enam täielikult ei järgi, on maailmas endiselt palju maoistlikke parteisid ja rühmitusi. Silmapaistvamad neist on Peruu Hiilgav Tee, India Maoistlik Kommunistlik Partei ning Nepali Maoistlik Kommunistlik Partei, mis võitis 2008. aastal Nepali parlamendivalimised.

## Põhialused

1. Rahva sõda: partei relvastatud haru ei tohi lahkneda massidest. Õnnestumiseks peab revolutsioon jälgima masside vajadusi ja nõudmisi.
2. Uus demokraatia: alaarenenud riikides ei saa sotsialismi arendada enne, kui riik on läbinud elatustaseme paranemise perioodi. Seda ei saa juhtida kodanlus, kuna selle progressiivne loomus asendub varakult regressiivse loomusega.
3. Vastuolud on ühiskonna tähtsaim omadus: ühiskonda valitsevad mitmesugused vastuolud. Kuna nende loomus erineb, tuleb neid ka käsitleda eri moel. Kõige tähtsam erinevus on ühelt poolt massidesiseste vastuolude ning teiselt poolt masside ja nende vaenlaste vaheliste vastuolude vahel. Ka sotsialistlikke institutsioone kimbutavad vastuolud, kuid neid ei tohi alla suruda, nagu seda tehti Stalini ajal.
4. Kultuurirevolutsioon: revolutsioon ei kaota kodanlikku ideoloogiat. Sotsialismis klassivõitlus jätkub ja isegi tugevneb. Seepärast tuleb jätkata võitlust vaenuliku ideoloogia ja selle ühiskondlike juurte vastu.
5. Kolme maailma teooria: külma sõja ajal moodustasid kaks imperialistlikku riiki, USA ja NSV Liit, "esimese maailma". Teine maailm koosnes ülejäänud imperialistlikest riikidest ja nende mõjusfääridest. Kolmas maailm koosnes mitteimperialistlikest maadest. Nii esimene kui ka teine maailm ekspluateerisid kolmandat, kuid esimene oli kõige agressiivsem. Imperialism on esimese ja teise maailma töölised ära ostnud, et revolutsiooni ära hoida. Kolmanda maailma inimestel pole aga isegi lühiajalist huvi senist olukorda säilitada. Seepärast on revolutsioonil kõige kergem alata kolmanda maailma maades, nõrgendades omakorda imperialismi ka teistes riikides tekkivate revolutsioonide suhtes.
# Teleseriaal

Telesarja ICarly (2021) teemalugu ja algusmontaaž
**Teleseriaal** ehk **telesari** ehk **seriaal** on televisiooni jaoks toodetud film, mis on mõeldud näitamiseks osade kaupa.

## Vaata ka

* Raadioseriaal
* Seriaalide loend
# Võrguaja protokoll

**Võrguaja protokoll** (inglise *Network Time Protocol*, lühendina **NTP**) on andmesideprotokoll täpse aja edastamiseks ajaserveritest. NTP-protokoll kasutab UDP-pakette pordil 123.

## Vaata ka

* Aatomikell
* Efemeriidiaeg
* Kohalik aeg
* Maailmaaeg
* UTC