Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Soojushulk

**Soojushulk** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab termilise energia kandumist ühelt termodünaamiliselt süsteemilt teisele.

See on keha siseenergia hulk, mis kandub ühelt kehalt teisele soojusülekandes.

Soojushulga tähis on *Q* ja mõõtühik džaul (1J).

Seda saab arvutada valemitega.

Q = cmΔT, kus Q on soojushulk, c on erisoojus, m on mass ja Δt on temperatuuri muut.

Q = λm, kus Q on soojushulk, λ on sulamissoojus ja m on mass.

Q = Lm, kus Q on soojushulk, L on keemissoojus ja m on mass.

Q = rm, kus Q on soojushulk, r on kütteväärtus ja m on mass.

Q = ΔU + A, kus Q on soojushulk, ΔU on siseenergia muut ja A on sisejõudude poolt tehtav töö. Seda valemit tuntakse ka termodünaamika esimese seadusena.

 *Pikemalt artiklis Soojus*
# Polüfenoolid

**Polüfenoolid** on rühm taimseid ühendeid, mida leidub teatud puu- ja köögiviljades.

Paljud polüfenoolid toimivad antioksüdantidena ja vähendavad organismis vabade radikaalide kahjustavat toimet.

## Vaata ka

* Fenoolid
# Karvane pajulill

| Karvane pajulill |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Mürdilaadsed *Myrtales*  |
| Sugukond |
Pajulillelised *Onagraceae*  |
| Perekond |
Pajulill *Epilobium*  |
| Liik | **Karvane pajulill**  |
| Binaarne nimetus |
| Epilobium hirsutum L. |

**Karvane pajulill** (*Epilobium hirsutum*) on pajulilleliste sugukonda pajulille perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Kasvukohana eelistab taim (liig)niiskeid alasid, näiteks järvede kaldad.

Eestis hajusalt.

## Kirjeldus

Taime lehed on põhikujult pikliksüstjad, leheserv on saagjas ja tipp teritunud. Lehtedel puudub leheroots ja need ümbritsevad osaliselt vart. Õied on lillakaspunased ja sageli moodustavad kobaraid.

Taime varre kõrgus on 50...150 cm. Õitseaeg on juunist augustini (harva kuni septembrini).

## Viited

## Välislingid

* Karvane pajulill andmebaasis eElurikkus
# Metapopulatsioon

**Metapopulatsioon** (inglise *metapopulation*) on rändavate või passiivselt levivate isendite kaudu omavahel seotud ning nõnda tervikliku süsteemi moodustavate populatsioonide kogum.

Termini "metapopulatsioon" võttis 1970. aastal kasutusele Richard Levins. Levins nimetas metapopulatsioone kujundlikult kui "populatsioonide populatsioonid".

Metapopulatsioonile on iseloomulik osapopulatsioonide suhteline isoleeritus, samuti on suur nende kadumise tõenäosus. Tühjaks jäänud elupaigalaike (osapopulatsioone) võivad taasasustada teiste osapopulatsioonide isendid. Metapopulatsiooni dünaamika on määratud osapopulatsioonide kadumise ja taasasustamise vahekorraga.

Metapopulatsioone moodustavad sageli lühiajalisi elupaiku asustavad liigid (nt jõekallastel kasvavad taimed).

## Metapopulatsioonide struktuur

Paljude liikide metapopulatsioonides saab eristada ühte või mitut lättepopulatsiooni (inglise *source population*) ja mülgaspopulatsiooni (inglise *sink population*). Lättepopulatsioon on suhteliselt stabiilsem ja ennast taastootev, mülgaspopulatsioon sõltub ja eksisteerib üksnes sissetulevate isendite arvelt.

Metapopulatsiooni suurust arvestades räägitakse põhi- ja satelliitpopulatsioonidest.

## Vaata ka

* Deem (lokaalpopulatsioon)

## Viited

## Kirjandus

* Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 185–188.
# Beagle

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib koeratõust; Charles Darwini laeva kohta vaata artiklit Beagle (laev); teiste asjade kohta vaata lehekülge Beagle (täpsustus)* |

---

| Beagle |
| --- |
|  |
| Kolmevärviline *beagle* |
| FCI standard nr 161 |
| Rühm | **6**: hagijad, verejäljekoerad ja sugulastõud |
| Alarühm | **1**: hagijad |
| Alajaotis | **3**: väikesekasvulised |
| Standard nr | **161**   27.01.2011 (en et) |
| Päritolumaa |  Suurbritannia |
| Kohalik nimetus | Beagle |
| Töökatsed | jah |
| Kasutus | hagijas |
| Tunnused |
| Turja kõrgus | 33–40 cm |
| Kattekarv | lühike, tihe ja ilmastikukindel |
| Karvkate | kolmevärviline (must, pruun ja valge); sinine, valge ja pruun; mägrakirju; jänesekirju; kirju sidrunkollasega; sidrunkollane ja valge; punane ja valge; pruun ja valge; must ja valge; üleni valge |
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

Beagle (hääldus: [ˈbē-gəl]) ehk **inglise madalajalgne hagijas** on Inglismaalt pärit väikeste hagijate hulka kuuluv jahikoera tõug.

Tema turjakõrgus on vahemikus 33–40 cm, kaal 9–11 kg.

Tõugu on kasutatud Eesti hagija aretamisel.

## Viited

## Kirjandus

* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Desmond Morris. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid

* Sissekanne saidil koer.ee
* The Beagle Club
* *Extended Breed Standard of the Beagle* (Austraalia)
# Ränivetikad

| Ränivetikad |
| --- |
|  Meres elavaid ränivetikaid |
| Taksonoomia |
| Riik |
Kromalveolaadid *Chromalveolata*  |
| Hõimkond |
Heterokondid *Heterokontophyta*  |
| Klass | **RänivetikadBacillariophyceae*  |

**Ränivetikad** ehk **diatomeed** (*Bacillariophyceae* ehk *Diatomophyceae*) on üherakulised või koloniaalsed mikroskoopilised organismid. Liike on hinnanguliselt 30 000 – 100 000.
Ränivetikaid esineb kõikides veekogudes ja ka mullas. Ränivetikad on autotroofid, fotosünteesivad organismid. Nende toodetud hapniku kogus atmosfääris on märkimisväärselt suur. Veekogudes elutsevad ränivetikad kuuluvad planktoni, täpsemalt fütoplanktoni hulka.

## Ehitus

Ränivetikate iseloomulikuks tunnuseks on rakke kattev keeruka struktuuriga ränipantser.

Ränipantser koosneb kahest poolmest: välimisest suuremast epiteekast ja sisemisest väiksemast hüpoteekast. Kummalgi pantseri poolmel on omakorda kaks osa: lame kaas ja ümbritsev vöö. Kõik pantseri osad on kindla struktuuriga, neid läbivad poorid ja kanalid. Iseloomulikeks pigmentideks on karoteen, ksantofüll, diatomiin ning klorofüll a ja c. Varuaine on enamasti õlitilgakestena.

## Paljunemine

Ränivetikad paljunevad pooldudes ja suguliselt. Pooldumisel saab kumbki tütarrakk endale pantseri ühe poolme. Alati moodustub juurde pantseri väiksem pool. Seega need rakud, mis saavad endale sisemise poole, vähenevad pidevalt. Niisugune rakkude vähenemine lakkab, kui tütarraku maht on ainult pool kuni kolmandik omaraku esialgsest mahust (suurusest). Siis tekib rakust auksospoor, millega kaasneb raku esialgse suuruse taastumine. Sageli kaasneb aukspooride tekkega suguline protsess.

## Süstemaatika

Üldiselt käsitletakse ränivetikaid klassi tasemel (*Bacillariophyceae*). Harvem (ja ka enamikus varasemates allikates), kui on kõrvale jäetud suhteliselt uus stramenopiilide (heterokontide) hõimkond, on ränivetikaid (siis ränivetiktaimed) käsitletud hõimkonna tasemel (*Bacillariophyta*).

Pantseri kuju järgi liigitatakse ränivetikad kahte klassi: radiaalsümmeetrilise ehitusega ketasränivetikad (*Centrales*) ja kahekülgse ehk bilateraalse sümmeetriaga sulgränivetikad (*Pennales*).

## Vaata ka

* diatomiit

## Viited

## Välislingid

* Ränivetikate morfoloogiast
*
# Biofiltraatorid

**(Bio)filtraatorid** ehk **(bio)filtrijad** ehk **(bio)filtreerijad** on veeorganismid, kes eriliste filterelundite abil kurnavad veest välja hõljuvaid organisme ja väikeseid orgaanilise aine osakesi. Sellist toitumisviisi nimetatakse filtreerimiseks.

Biofiltraatorid on teiste seas käsnad, paljud karbid, mitmed vähid, protistid, osa putukavastseid ja mõned kalad.

Mitmed biofiltraatorid, eriti karbid ja planktilised pisivähid on olulised veekogu isepuhastuses.

## Viited
# Talveuni

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loomade puhkeseisundist; hibernatsioon võib tähendada ka taimede puhkeseisundit (taimede talvitumine); meditsiini mõiste kohta vaata artiklit Kunstlik hibernatsioon; Eesti animafilmi kohta vaata artiklit Talveuni (film)* |

---

Ka siilid magavad talveund
**Talveuni** ehk **hibernatsioon** on hrl selgroogsete loomade eriline puhkeseisund (tardumusseisund), mida iseloomustab normaalsest madalam kehatemperatuur ja ainevahetuskiirus ning aeglasem hingamine. Selgrootute loomade puhkeseisundit nimetatakse harilikult diapausiks.

Talveuni esineb teatud loomadel ebasoodsate keskkonnatingimuste üleelamiseks, eriti talvekuil. Talveune teevad võimalikuks loomade varem talletatud rasvavarud.

Loomade talveune olulisus seisneb selles, et ebasoodsal perioodil (talvel), mil toitu napib, viiakse ainevahetuskiirus väga madalaks, säästes nõnda energiat.

Talveuni võib eri loomarühmadel kesta tundidest-päevadest kuni mitme kuu või aastani.

## Talveune tüübid

Sõltuvalt talveune pikkusest ja füsioloogilisest eripärast eristatakse lühiajalist talveund (ehk fakultatiivne taliuinak), taliuinakut ja (tõelist) talveund.

Eestis magavad (tõelist) talveund näiteks nahkhiired, mitmed pisiimetajad ja roomajad. Suuremad imetajad (näiteks karud ja kährikud) peavad aga taliuinakut.

### *Brumation*

 *Pikemalt artiklis brumation*
Terminit *brumation* (esmakasutus 1965. aastal) kasutatakse roomajate kliimale vastava puhkeseisundi korral nii looduslikes tingimustes, mil roomajad liiguvad talvistesse pesapaikadesse (urgudesse), kui ka roomajate pidamisel siseruumides (sh väljaspool kodupaika).*Brumation*'i tingivad suuresti välised tegurid – keskkonna temperatuur ja söögimaterjali nappus ning ka roomajate kehasisesed kohastumused.
*Brumation*'i korral roomajad otseselt ei maga ega kakle, nad liiguvad pisut ja isegi joovad, kuid energia ringluseks kasutavad nad looduses, arvatavasti talveperioodile eelnenud perioodil kogutud kehasiseseid rasvavarusid. *Brumation* on periood mil muutuvad roomajate (sh maolised) füsioloogilised näitajad ja ka hormoonide ringlus vastamaks eelolevale paaritumisperioodile. Maod võivad *brumation'*i ajal koguneda ühte kohta kokku, moodustades nn maokolde, kuid võivad jagada talveurgu ka mitmete teist liiki madudega, sh nendega, kes neid ja/või kellele nemad muidu saakloomadeks võivad osutuda. Looduses paljud roomajad puhkeperioodist ei taastu ning hukkuvad, eriti kõhnemad ja haiged roomajad.
Maoperekonna *Thamnophis* isendid võivad puhkeseisundi ajal pesapaika jagada tuhandete teiste, valdavalt sama liiki madudega.
*Brumation* sõltub nii roomaja liigist, vanusest, tervislikust seisundist kui ka elupaigast.
Troopilise kliimaga aladel roomajatel nimetatud talvist puhkeseisundit ei esine, kuid neil võib esineda suveuni.

## Vaata ka

* diapaus
* ränne
* suveuni
* taliuinak
* tarduni
* termoregulatsioon

## Viited
# Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus** on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus, mis näeb ette usuvabaduse, sõnavabaduse, ajakirjandusvabaduse, rahumeelsete kogunemiste vabaduse ja petitsiooniõiguse Ameerika Ühendriikides.

Parandus võeti vastu Kongressis 25. septembril 1789 ja ratifitseeriti osariikide tasemel 15. detsembril 1791.

## Tekst

 Väljavõte dokumendist Bill of Rights

### Inglise keeles

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| „ | *Congress shall make no law respecting an establishment of religion, or prohibiting the free exercise thereof; or abridging the freedom of speech, or of the press; or the right of the people peaceably to assemble, and to petition the Government for a redress of grievances.* | “ | inglise keeles |

### Eesti keeles

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| „ | *Kongress ei anna välja ühtegi seadust, milles kiidetakse heaks mõne religiooni kehtestamine või keelatakse mõne usundi vaba praktiseerimine, samuti ei kärbi Kongress sõna- ja ajakirjandusvabadust ega inimeste õigust rahumeelselt koguneda ja esitada valitsusele palvekirju ülekohtu korvamiseks.* | “ | eesti keeles |

## Vaata ka

* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse teine parandus
* Bill of Rights (1791)
* James Madison
# Jaekett

**Jaekett** on jaeettevõtete ühendus, mis tegutseb ühe nime all ühtse ideoloogia alusel, kaupade sisseost toimub tsentraalselt, ühtlustatud on hinna- ja kaupade asetuse strateegia jne.
# Viinapuuistandik

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on teatud istandusest; Viinamäeks nimetatakse ka Kerekunnu mäge* |

---

Viinapuuistandik
**Viinapuuistandik** ehk **viinapuuistandus** ehk **viinamarjaistandik** ehk **viinamarjaistandus** on koht, kus kasvatatakse viinapuid, et saada viinamarja värskelt tarvitamiseks või veini või rosinate valmistamiseks.

Viinapuuistandikke nimetatakse ka **viinamägedeks**, kui nad asuvad mäenõlvadel, ja **viinapuuaedadeks** ehk **viinamarjaaedadeks**, kui nad asuvad tasasel maal.

Mäenõlvu kasutatakse tihti sellepärast, et teisi kultuure ei saa seal kasvatada. Peale selle on lõunapoolsed mäenõlvad soodsad viinapuudele, mis vajavad palju päikesepaistet. Olenevalt maapinna kallakusest kasutatakse viinamägede juures tugevamaid või nõrgemaid kuivmüüre.

Viinapuuistandikud paiknevad sageli sellisel mullal, mis teiste kultuuride jaoks hästi ei sobi. Mõned kõige paremad veinid saadakse viinapuudest, mis kasvavad väga kivises mullas päris järskudel nõlvadel, kus enamiku teiste kultuuride kasvatamine ei tasu ära.

Põhjapoolkeral peetakse viinapuuistandiku ideaalseks asukohaks lõunasuunalisi mäekülgi (et viinamari võimalikult hästi küpseks) kuiva kliimaga paigas (et vähendada haiguste ohtu), kus pinnas on hästi dreenitud (et viinamari poleks vesine) ja väheviljakas (muidu kasvatab viinapuu rohkem lehti kui vilju).

Prantsusmaal kohtab kliima tõttu müüriga ümbritsetud viinapuuistandikke peamiselt Burgundias ja Chablis's. Maailma kuulsaim müüriga ümbritsetud viinapuuistandik on Vougeot's asuv Clos de Vougeot, mis kuulub Côte de Nuits' veinipiirkonda.

## Pilte

* Viinapuuistandik võrkudega kaitseks lindude eest
* Viinapuuistandik linnuvõrkudega

## Välislingid
# Õhusõiduk

Sikorsky X-wing
**Õhusõiduk** (ka *lennuaparaat*) on seade, mis võimaldab õhus püsida ja lennata. Õhusõiduk püsib õhus liikumisel tekkiva aerodünaamilise tõstejõu, reaktiivjõu või aerostaatilise üleslükkejõu mõjul.

*Aerodünaamiline tõstejõud*: Kuna õhk on voolamisel võlvja profiiliga tiiva esiservast tagaserva poole erinevate teepikkuste tõttu sunnitud tiiva ülapinna kohal liikuma kiiremini kui kandepinna all, siis selliste voolamiskiiruste erinevuse tõttu tekib tiiva ülapinna kohal madalam õhurõhk kui tiiva-alusel pinnal.
Rõhkude erinevuse tõttu tiiva üla- ja alapinna vahel tekib tõstejõud. Bernoulli seadus.

*Aerostaatiline tõstejõud*: Õhust väiksema tihedusega gaasiga täidetud ruumile mõjub üleslükkejõud, mis võrdub selle gaasi poolt väljatõrjutud õhu hulgaga.

## Vaata ka

 Reaktiivranits (*jetpack*)
* Archimedese seadus
* autožiiro
* elektriline õhusõiduk
* lennundus
* linnuk
* mehitamata õhusõiduk
* õhusõidukite õlitus- ja määrdesüsteemid

## Viited

## Välislingid

* Lennundusseadus
# Bocca baciata

„Suudeldud huuled“| „Bocca baciata“ |
|  |
| Autor | Dante Gabriel Rossetti |
| Loomisaeg | 1859 |
| Liik | maal |
| Tehnika | õlimaal |
| Materjal | lõuend |
| Mõõtmed | 32,1 cm × 27 cm |
| Asukoht | Kaunite kunstide muuseum Bostonis |
| Kirje tagaküljel | *Bocca baciata non perde ventura, anzi rinnova come fa la luna* |
| Inventarinumber | 1980.261 |

„**Suudeldud huuled**“ (itaalia keeles „Bocca baciata“) on inglise kunstniku ja luuletaja Dante Gabriel Rossetti (1828–1882) õlimaal lõuendil.

1859. aastal valminud teos asub Bostoni Kaunite kunstide muuseumis (Massachusetts, USA).

## Viited
# Southwark

Southwarki katedraal
**Southwark** on piirkond Londoni kesklinnas Thamesi jõe lõunakaldal. See paikneb Southwarki linnaosa loodeosas.

Piirkond on Thamesi jõe lõunakalda Londoni osadest vanim, see arenes jõeületuskoha (London Bridge) ümbrusse.

Piirkonna oluliste objektide hulgas on näiteks kõrghoone The Shard ja Tower Bridge.
# Veinikoda

**Veinikoda** on hoone, asutus või ettevõte, milles tegeletakse veini tootmise või villimise, kvaliteedikontrolli ja vaatides hoiustamisega.

## Veini ja veinikodade ajalooline levik

Veinivaadid
Vanima teadaoleva veinikoja varemed on leitud muistse Armeenia aladelt, need pärinevad ajast u 4100 aastat eKr. Pärast vaaraode võimuletulekut Vana-Egiptuses u 3100 aastat eKr hakati seal tootma viinamarjaveinisarnast ollust, mida kasutati punase värvi tõttu rituaalides ning mis sarnanes verega. Sellel ajal puutusid egiptlased kokku foiniiklastega, kes võtsid veini kaasa reisidele Vahemere maadesse ja levitasid seda üle tollase maailma. Nii puutusid veiniga kokku ka juudid, kes hakkasid seda religioossetes tseremooniates kasutama. Sarnaselt jõudis vein ka kreeklasteni, kelle jaoks muutus see kultuuri keskseks osaks. Sajandeid hiljem, Rooma impeeriumi aegadel, oli ka roomlaste jaoks vein vähemalt sama tähtis. Roomlased lõid ka esimesed viinamarjaistandused praeguse Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Portugali ja Hispaania aladele.

## Eesmärk

Veinikoja eesmärk on veinide tootmine eri viinamarjasortidest, järgides veinivalmistamise protsessi. See hõlmab marjade kääritamist, mahla pressimist ja laagerdamist. Marjad võivad olla ettevõtte oma istandustest või teistest aedadest sisse ostetud. Paljudel ettevõtetel on oma veinikeldrid või degusteerimisruumid, kus kliendid saavad enne ostu sooritamist veine maitsta.

## Veinikojad Eestis

Eestis hakati veini tootma 1920. aastal Põltsamaal ning esimese iseseisvusaja lõpuks hinnati neid jooke kõrgelt nii kodu- kui ka välismaal. Oma veinitootmise traditsioonide tõttu on Põltsamaa kandnud 1998. aastast Eesti veinipealinna tiitlit.

Eestis tehakse nii värsket, laagerdatud kui ka vahuveini. Enamasti valmistatakse seda õuntest, kanarbikuliste sugukonda kuuluvate taimede marjadest (nt mustikas, jõhvikas, pohl) või ka muudest marjadest, näiteks karusmarjast, mustast arooniast ja mustast sõstrast.

### Eesti veinikojad

* Luscher & Matiesen Muhu Veinitalu
* Veinivilla
* Peenjoogivabrik Nudist
* Põltsamaa tehas

## Vaata ka

* Veini valmistamine
* Veinimõis

## Viited

## Välislingid

* WorldwideWineTours
* How Wine Colonized The World
# Vöötkood

**Vöötkood** (ka **ribakood**, **joonkood**, **triipkood**) on kodeerimissüsteem, mis esitab muutuva jämeduse ja sammuga püstkriipsudest märke, mis on kaupadel, ID-kaartidel, postisaadetistel jm, ja see identifitseerib kodeeritud kujul toodet, isikut, tootjat, aadressi jne. Peale vöötide sisaldab kaubakood ka numbreid, mis sisaldavad kindlates gruppides konkreetset infot.

Vöötkoodi põhiline ülesanne on ühelt poolt identifitseerida toode, teiselt poolt võimaldada seda toodet kassas tuvastada koodilugerite ehk skannerite abil. Kord kaubale määratud vöötkoodi kasutavad kõik kauba liikumise ahela lülid tootjast müüjani. Seda on vaja nii kaupade liikumise paremaks jälgimiseks kui ka kaubanomenklatuuri korrastamiseks.

Eestis kasutatakse kaupade kodeerimiseks 2 liiki EAN-koodi: EAN-13 ja EAN-8. Numbrite arv koodis (13 või 8) sõltub kaubapakendi pinna suurusest, kuhu kood tahetakse paigutada: põhiliselt kasutatakse 13-numbrilist koodi, pisipakenditel 8-numbrilist koodi.

Vöötkood vedelseebi anumal
### EAN – 13 ülesehitus

RRR VVVV TTTTT C

* RRR – reeglina valmistaja riigi tunnus (Eesti kood 474); siinkohal tuleb arvestada, et riigi tunnus ei tähenda alati seda, et toode on antud riigis valmistatud, vaid seda, millise riigi koodiregistris kood on registreeritud.
* VVVV – ettevõtte tunnus.
* TTTTT – toote tunnus.
* C – kontrollnumber, mida saab arvutada kindla skeemi kohaselt ja mis näitab, kas uuritava kauba kood on õige ja registreeritud.

### EAN – 8 ülesehitus

RRR TTTT C

Lühikoodis puudub ettevõtte tunnus ja ka toote tunnus väljendatakse vähemate numbritega.

## Vaata ka

* Vöötkoodiluger
* pdf417
* kood49
* morse kood
* ruutkood
* Aztec-kood
* Maxicode-vöötkoodisüsteem

## Välislingid
# Briti Raamatukogu

Vaade raamatukogule (2011)
Raamatukogu logo
**Briti Raamatukogu** (inglise British Library) on Suurbritannias Londonis asuv raamatukogu; ühtlasi Suurbritannia rahvusraamatukogu. Raamatukogus on üle 170 miljoni teaviku (sh 25 miljonit raamatut); see on USA Kongressi raamatukogu järel maailma suuruselt teine raamatukogu. Raamatukogu on üks maailma tähtsamaid teadus- ja universaalraamatukogusid.

Raamatukogu asutati 1973, kui liideti 1753. aastal asutatud Briti Muuseumi raamatukogu ja mõned teised raamatukogud.

## Välislingid

* Raamatukogu koduleht
# Kartuli-lehemädanik

**Kartuli-lehemädanik** on levinuim kartuli ja tomati haigus. Seda tekitab ebajahukaste (*Peronosporales*) seltsi kuuluv munasseen *Phytophthora infestans*. Haigus levib eostega õhus, rändeostega vees ja suguliselt tekkinud püsieostega. Haiguse levikut soodustavad vihm ja suur õhuniiskus.

## Sümptomid

* Kartuli-lehemädaniku (edaspidi lehemädanik) esimesed sümptomid on ebakorrapärase kujuga kahvaturohelised vettinud välimusega laigud lehel.
* Kahjustused ilmnevad esmalt taime alumiste lehtede tipus või servades.
* Jaheda ja niiske ilmaga laienevad lehemädaniku kolded kiiresti suurteks tumepruunideks või mustadeks kahjustusteks, mille ümber on nähtav valkjas ebajahukaste.
* Sooja ja kuiva ilmaga muutuvad kahjustatud kohad tuhmiks.
* Lehemädanikku ümbritseb sageli kollane klorootiline halo.
* Nakatunud kohad arenevad leherooni ja uute nakkuste tekkimisel. Olemasolevate nakkuste ühinemisel võivad terved lehed mõne päeva jooksul pruunistuda ja kuivada.
* Kahjustused võivad esineda ka taime mugulatel ja varrel.
* Laiaulatusliku nakkuse korral võib põllul tunda ebameeldivat lõhna.
* Mugulal olevad kahjustada saanud kohad muutuvad pruuniks või violetseks.

## Tõrje

Lehemädaniku tõrjemeetodid on järgmised: haiguskindlamate sortide kasutamine, põlluhügieeni korrashoidmine, eelidandamine koos eelneva soojendamisega, varajase kartuli mahapanek, tõhus muldamine ning seemnematerjali hoolikas sorteerimine ja pidev uuendamine. Nende nõuete järgimine võib lehemädaniku nakkust ära hoida või vähendada. Vaatamata paljudele katsetele ja uurimustele ei ole õnnestunud leida taimse, vetikalise või antagonistliku bakteri päritolu ainetest efektiivset vahendit lehemädaniku vastu.

## Viited
# Euraasia laam

██ Euraasia laam on suur rohelisega märgitud laam. Maismaaga kaetud osa on märgitud heledamalt.
**Euraasia laam** on põhjapoolkeral paiknev laam, millel paikneb suurem osa Euraasia mandrist (välja jäävad Hindustani poolsaar, Araabia poolsaar ja Ida-Siberi territoorium Tšerski ahelikust ida pool). Sellel paiknevad ka ookeanilise maakoorega Atlandi ookeani kirdeosa põhi Kesk-Atlandi mäestikust ida pool ning Põhja-Jäämere põhi Gakkeli ahelikust lõuna pool.

Idas piirneb Euraasia laama põhjaosa Põhja-Ameerika laamaga ning selle lõunaosa Filipiini laamaga, arvatavasti ka Ohhoota laama ja Amuuri laamaga. Lõunas piirneb Euraasia laama lääneosa Aafrika laamaga, selle keskosa Araabia laamaga ja selle idaosa Indo-Austraalia laamaga. Läänes lahkneb Euraasia laam Põhja-Ameerika laamast, mille tagajärjel on tekkinud Kesk-Atlandi mäestiku põhjaosa ehk Põhja-Atlandi mäestik. Laamade lahknemisest annab tunnistust aktiivne vulkaaniline tegevus Islandil, näiteks 1973. aastal purskas Heimaey saarel Helgafell ja on tekkinud uus Eldfelli vulkaan.