Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mitoos

Mitoos
**Mitoos** (varasemas eesti keeles *karüokinees*) on eukarüootse raku jagunemine, mille puhul kromosoomid jaotuvad tütarrakkude vahel võrdselt.

Mitoosi teel rakkude jagunemise avastas Walther Flemming.

## Rakujagunemise olulisus

Hulkraksetel organismidel järgneb nii sugulisele kui ka mittesugulisele paljunemisele rakujagunemine, mis tagab organismi kasvu ja arengu. Rakkude jagunemine on organismile vajalik ka hukkunud rakkude asendamiseks ja vigastuste parandamiseks. Vanu, kahjustada saanud rakke hävitatakse pidevalt, mistõttu on loogiline, et igas sekundis tekib juurde umbes 100 000 uut rakku.

## Mitoosi kulg

Uute rakkude teke organismis algab alati lähterakkude jagunemisega. Jagunemise tulemusena moodustunud uusi rakke nimetatakse tütarrakkudeks.

Organismi tüvirakud saavad mitoosi käigus järk-järgult jaguneda kõigiks ülejäänud organismi rakkudeks. Vastassuunalist protsessi – diferentseerunud raku tüvirakuks muutumist – organismis ei toimu, kuigi seda on võimalik kunstlikult esile kutsuda.

Noore inimese rakud saavad jaguneda ligikaudu 50 korda, 80-aastase inimese rakud aga vaid 30 korda. Iga jagunemise käigus kopeeritakse tütarrakkudesse identsed DNA molekulid, mille otstes on telomeerid. Telomeerid kaitsevad kromosoomi, mistõttu need aja jooksul ka lühenevad. See tähendab, et DNA molekul lüheneb igal rakujagunemisel, kuni rakk lõpuks apoptoosi ehk loomuliku surma raja käivitab. Vähirakkudes aga, kus raku loomulik elutsükkel on moondunud, on teatud valgud ebatavaliselt aktiivsed – ensüüm telomeraas taastab kiirelt lühenenud telomeerid. Tänu sellele ei kahane DNA otsad oma loomulikul moel, mistõttu saavad vähirakud ebanormaalselt kaua elus püsida, mitoosi aina jätkates. Selline surematu vohamine vähkkasvaja näol viib aga ravi puudumise korral kogu organismi surmani.

Enamik organismi rakkudest uueneb mitoosi teel pidevalt, kuid leidub ka n-ö asendamatuid rakke, mis moodustuvad vaid kord elus ja mitoosi abil enam kunagi ei uuene. Mõningatel rakkudel, näiteks punastel verelibledel, puudub aga rakutuum – need rakud ei ole seetõttu samuti võimelised jagunema.

## Vaata ka

* Amitoos
* Meioos
* Rakutsükkel

## Viited

## Välislingid

* Mitoosist
# Huulõielised

| Huulõielised |
| --- |
|  Valge iminõges *Lamium album* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Iminõgeselaadsed *Lamiales*  |
| Sugukond | **HuulõielisedLamiaceae* Martinov |
| Tüüpperekond |
|
Inimnõges *Lamium* L. |

**Huulõielised** (*Lamiaceae* Martinov, nom. cons. *Labiatae* Juss.) on õistaimede sugukond, kuhu kuulub umbes 210 perekonda umbes 3500 liigiga. Huulõielisi on traditsiooniliselt peetud fülogeneetiliselt lähedaks raudürdilistega, kuid viimase aja molekulaargeneetilised uuringud on näidanud mitmete raudürdiliste perekondade kuulumist huulõieliste sugukonda ning allesjäänud on lähedalt suguluses pigem teiste iminõgeselaadsete seltsi sugukondadega.

Enamik huulõielisi on rohttaimed, kuid esineb ka poolpõõsaid jt eluvorme.

Huulõielistele on omane neljakandiline vars ning lehed on vastakuti. Õied on sügomorfsed ja huuljad, millest ka nimetus. Sageli paiknevad õied võsu tipuosas. Huulõieliste viljaks on pähklike.

## Perekondi

* *Acinos* – nõmmemünt
* *Agastache* – hiidiisop
* *Ajuga* – akakapsas
* *Amethystea* – sinivine
* *Ballota* – karunõges
* *Betonica* – tõnnike
* *Calamintha* – kivimünt
* *Callicarpa* – iluviljak
* *Cantinoa* – põõsasmünt
* *Caryopteris* – habeõis
* *Cedronella* – kanaarimünt
* *Chaiturus* – lakksaba
* *Chelonopsis* – torulill
* *Cleonia* – käbilill
* *Clerodendrum* – saatusepuu
* *Clinopodium* – mägimünt
* *Coleus* – kirinõges
* *Collinsonia* – narmashuul
* *Comanthosphace* – niitpea
* *Congea* – ronivihm
* *Dracocephalum* – tondipea
* *Elsholtzia* – rihumünt
* *Galeobdolon* – koldnõges
* *Galeopsis* – kõrvik
* *Glechoma* – maajalg
* *Gmelina* – gambaripuu
* *Hedeoma* – indiaanimünt
* *Horminum* – hormiinum
* *Hoslundia* – marimünt
* *Hyptidendron* – mündipuu
* *Hyptis* – puismünt
* *Hyssopus* – iisop
* *Isodon* – võrdhammas
* *Lagochilus* – jänesemokk
* *Lallemantia* – tondimünt
* *Lamium* – iminõges
* *Lavandula* – lavendel
* *Leonotis* – lõvikõrv
* *Leonurus* – südamerohi
* *Lycopus* – parkhein
* *Marrubium* – penimünt
* *Meehania* – nõiapea
* *Melissa* – meliss
* *Melittis* – melittis
* *Mentha* – münt
* *Micromeria* – mikromeeria
* *Minthostachys* – andimünt
* *Moluccella* – torbiklill
* *Monarda* – monarda
* *Monardella* – pisimonarda
* *Nepeta* – naistenõges
* *Ocimum* – basiilik
* *Origanum* – pune
* *Orthosiphon* – vurrumünt
* *Panzerina* – lambamünt
* *Perilla* – lutiklill
* *Perovskia* – perovskia
* *Phlomis* – tuliürt
* *Physostegia* – tonditupik
* *Plectranthus* – ilunõges
* *Pogostemon* – loduhabe
* *Prasium* – kaljunõges
* *Premna* – töbipuu
* *Prostanthera* – mündipõõsas
* *Prunella* – käbihein
* *Pycnanthemum* – tuttmünt
* *Rhaphiodon* – siilhuul
* *Rosmarinus* – rosmariin
* *Rotheca* – õnnepuu
* *Salvia* – salvei
* *Satureja* – piparrohi
* *Schizonepeta* – kassimünt
* *Scutellaria* – tihashein
* *Sideritis* – haavarohi
* *Stachys* – nõianõges
* *Syncolostemon* – velirohi
* *Tectona* – tiikpuu
* *Teucrium* – tarinõges
* *Thymus* – liivatee
* *Tripora* – kolmpoorik
* *Vitex* – mungapipar
* *Westringia* – vestringia
* *Ziziphora* – siisimünt
# Saponiinid

**Saponiinid** on taimse päritoluga glükosiidse olemusega seebitaoliste pindaktiivsete ainete rühm, mille struktuur võib olla kas steroidne või triterpenoidne. Sahhariidse osa võivad moodustada kas D-glükoos, D-galaktoos, D-ksüloos, D-glükuroonhape, D-galakturoonhape, L-arabinoos, L-ramnoos või L-fruktoos. Esimene saponiin eraldati 1811. aastal harilikust seebilillest (*Saponaria officinalis*).

Saponiinide bioaktiivsust ära kasutades on taimsete triterpenoidsete saponiinide baasil sünteesitud mitmeid kaasaegseid kommertssteroide, nagu östrogeenid, progesteroon, testosteroon, kortisoon, androgeenid.

Saponiine kirjeldas Ludwig Kofler oma 1927. aastal ilunud raamatus "Die Saponine".

Saponiinid jaotatakse kahte rühma: triterpenoidsed saponiinid ja steroidsed saponiinid.

## Viited
# Loalised

| Loalised |
| --- |
|  Keraluga (*Juncus conglomeratus*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Monocotyledoneae*  |
| Selts |
Kõrreliselaadsed *Poales*  |
| Sugukond | **LoalisedJuncaceae* Juss. |

**Loalised** (*Juncaceae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond. Sellesse kuulub 8 perekonda umbes 400 liigiga.

Enamik sellesse sugukonda kuuluvaid taimi kasvab suhteliselt aeglaselt, ning väliskujult meenutavad nad kõrrelisi.

Loaliste hulka kuulub nii rohttaimi kui ka põõsaid, valdavalt kasvavad nad väheviljakatel muldadel, eelistades niiskeid (ka märgi) või kuivi kasvualasid. Enamikus on nad mitmeaastased taimed, vähemikus üheaastased.

Nad on levinud parasvöötmest lähisarktiliste piirkondadeni, samuti kasvavad nad troopiliste piirkondade mägedes.

## Süstemaatika

### Perekonnad

* *Andesia*
* *Distichia*
* Luga (*Juncus*)
* Piiphein (*Luzula*)
* *Marsippospermum*
* *Oxychloë*
* *Rostkovia*
# Pajulised

Raudremmelgas
Harilik haab
**Pajulised** (*Salicaceae*) on kaheiduleheliste taimede sugukond, millesse kuuluvad ka perekonnad paju (*Salix*) ja pappel (*Populus*).

## Nomenklatuur ja süstemaatika

Sugukonna autor on Charles François Brisseau de Mirbel. Sugukond on nimetatud paju järgi, mis on sugukonna tüüpperekond.

Cronquisti süsteemis liigitati pajulised eraldi seltsi pajulaadsed (*Salicales*) ja sinna arvati kolm perekonda: pappel, paju ja tšoseenia.

Uurimisrühma Angiosperm Phylogeny Group geneetiliste võrdluste tulemusel paigutati pajulised suurde seltsi malpiigialaadsed (*Malpighiales*). Pajuliste seltsiga liideti perekonnad, mis vanas klassifikatsioonis kuulusid sugukondadesse *Bembiciaceae*, *Caseariaceae*, õisiklehelised (*Flacourtiaceae*), *Homaliaceae*, *Poliothyrsidaceae*, *Prockiaceae*, *Samydaceae* ja *Scyphostegiaceae*.

Pajuliste seltsis on 58 perekonda:

* *Abatia*
* *Aphaerema*
* *Azara* (asaara)
* *Banara*
* *Bartholomaea*
* *Bembicia*
* *Bennettiodendron*
* *Bivinia*
* *Byrsanthus*
* *Calantica*
* *Carrierea*
* *Casearia* (kaseaaria)
* *Chosenia* (tšoseenia)
* *Dissomeria*
* *Dovyalis*
* *Euceraea*
* *Flacourtia* (õisikleht)
* *Gerrardina*
* *Hasseltia*
* *Hasseltiopsis*
* *Hecatostemon*
* *Hemiscolopia*
* *Homalium*
* *Idesia* (ideesia)
* *Itoa*
* *Laetia*
* *Lasiochlamys*
* *Ludia*
* *Lunania*
* *Macrohasseltia*
* *Mocquerysia*
* *Neopringlea*
* *Neoptychocarpus*
* *Olmediella*
* *Oncoba*
* *Ophiobotrys*
* *Osmelia*
* *Phyllobotryon*
* *Phylloclinium*
* *Pineda*
* *Pleuranthodendron*
* *Poliothyrsis*
* *Populus* (pappel)
* *Priamosia*
* *Prockia*
* *Pseudoscolopia*
* *Pseudosmelia*
* *Ryania*
* *Salix* (paju)
* *Samyda*
* *Scolopia*
* *Scyphostegia*
* *Tetrathylacium*
* *Tisonia*
* *Trimeria*
* *Xylosma*
* *Zuelania*

Liike on umbes 1000.

## Kasutamine

Paljusid pajulisi (kitsas mõttes) kasvatatakse dekoratiivpuude ja -põõsastena. Neid kasutatakse ka biomassi tootmiseks, erosiooni tõrjeks ning korvide ja muude vitspunutiste valmistamiseks.

## Viited

## Välislingid

* Angiosperm Phylogeny Website
* The Plant List
# Tatralised

| Tatralised |
| --- |
|  Valmiv tatar |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Nelgilaadsed *Caryophyllales*  |
| Sugukond | **TatralisedPolygonaceae*  |

**Tatralised** ehk **kirburohulised** (*Polygonaceae*) on õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsist, kuhu kuulub nii põõsaid kui ka rohttaimi.

Tatraliste perekondi on Royal Botanic Gardensi järgi 43 ringis ja sisaldades umbes 1100 liiki. Kõige liigirohkemad on perekonnad villtatar (*Eriogonum*; 250 liiki), kirburohi (*Polygonum*; 200), oblikas (*Rumex*; 200), *Coccoloba* (120) ja *Calligonum* (80).

Cronquisti süsteemi järgi on sugukond paigutatud monotüüpsesse seltsi tatralaadsed (*Polygonales*), süsteem APG II järgi on sugukond paigutatud nelgilaadsete seltsi.

Tatralised on kosmopoliitse levikuga, kuid liigirikkaimalt on neid parasvöötmes.

## Üldiseloomustus

Tatraliste lehed on üldjuhul lihtlehed ning paiknevad varrel vahelduvalt.

Nende vars on sõlmine ja lehistunud. Iseloomulikuks jooneks on sõlme kohale abilehtedest moodustunud tõri.

Nende õied on väikesed, Eesti pärismaistel liikidel üksnes punakad või valged. Taimede vili on pähklike.

## Perekondi

* *Acanthoscyphus*
* *Aconogonon* – pööristatar
* *Afrobrunnichia*
* *Antigonon*
* *Aristocapsa*
* *Atraphaxis* – atrafaks
* *Bistorta*
* *Brunnichia*
* *Calligonum* – kalliigonum
* *Centrostegia*
* *Chorizanthe*
* *Coccoloba* – merikobarik
* *Dedeckera*
* *Dodecahema*
* *Emex* – eemeks
* *Eriogonum* – villtatar
* *Fallopia* – konnatatar
* *Fagopyrum* – tatar
* *Gilmania*
* *Goodmania*
* *Gymnopodium*
* *Harfordia*
* *Hollisteria*
* *Homalocladium*
* *Johanneshowellia*
* *Knorringia*
* *Koenigia*
* *Lastarriaea*
* *Leptogonum*
* *Mucronea*
* *Muehlenbeckia* – ronitatar
* *Nemacaulis*
* *Neomillspaughia*
* *Oxygonum*
* *Oxyria* – põhjaoblikas
* *Oxytheca*
* *Parapteropyrum*
* *Persicaria* – kirbutatar
* *Podopterus*
* *Polygonella*
* *Polygonum* – kirburohi
* *Pterostegia*
* *Pteroxygonum*
* *Reynoutria* – pargitatar
* *Rheum* – rabarber
* *Rubrivena*
* *Rumex* – oblikas
* *Ruprechtia*
* *Sidotheca*
* *Stenogonum*
* *Symmeria*
* *Systenotheca*
* *Triplaris*
# Muskuslillelised

| Muskuslillelised |
| --- |
|  Muskuslill (*Adoxa moschatellina*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Uniohakalaadsed *Dipsacales*  |
| Sugukond | **MuskuslillelisedAdoxaceae*  |

**Muskuslillelised** (*Adoxaceae*) on õistaimede sugukond uniohakalaadsete seltsist.

## Perekondi

* Muskuslill (*Adoxa*; üks pärismaine liik ka Eestis: muskuslill)
* Leeder (*Sambucus*; pärismaiseid liike ka Eestis)
# Herbert Spencer

Herbert Spencer
**Herbert Spencer** (27. aprill 1820 Derby – 8. detsember 1903 Brighton) oli inglise filosoof, bioloog, sotsioloog ja poliitikateoreetik.

Herbert Spenceri isa oli koolijuhataja, kes kasutas oma koolis progressiivseid Pestallozzi õpetamismeetodeid. Ta oli ka ametis Derby Filosoofiaühingu (*Derby Philosophical Society*) sekretariaadis. Selle ühingu oli 1790. aastal asutanud Charles Darwini vanaisa Erasmus Darwin.

Herbert Spencer oli autodidakt, kellele empiirilisi aineid õpetas tema isa. Derby Filosoofiaühingu liikmed tutvustasid talle Darwini-eelseid kontseptsioone bioloogilisest evolutsioonist, peamiselt Erasmus Darwini ja Jean-Baptiste de Lamarcki õpetusi. Tema vikaarist onu õpetas Spencerile matemaatikat, füüsikat ning piisavalt ladina keelt, nii et ta suutis tõlkida lihtsamaid tekste.

1830. aastate lõpus töötas raudteejoonestajana, kirjutades samal ajal artikleid kohalikku ajakirja. 1840. aastast elas Londonisse, kus ta muu hulgas oli mõnda aega ajakirja Economist abitoimetaja. Ta oli vabakaubanduse propageerija ning edendas ideed, mille kohaselt saab ühiskond areneda vaid siis, kui kõigile on antud võrdsed võimalused.

1851. aastal avaldas oma esimese raamatu "Sotsiaalne staatika" ("Social Statics"). Herbert Spencer oli veendunud, et progress on seaduspärasus, mitte juhus, ning et inimühiskonna progressi aluseks on järjepidevus ja kasulikkus. Ta arvas, et Darwini ja Lamarcki ideed looduse kohta on rakendatavad ka inimühiskonnale. Oma kirjastaja John Chapmani kaudu tutvus ta paljude juhtivate radikaalsete ja progressiivsete poliitikutega, nagu John Stuart Mill, Harriet Martineau, George Henry Lewes ja Mary Ann Evans (George Eliot), kellega oli ka lühikest aega romantiliselt seotud. Sõprusest Evansi ja Lewisega sündis tema teine raamat "The Principles of Psychology", mis ilmus 1855. aastal ning milles ta kirjeldas psühholoogia füsioloogilist poolt. Raamat põhines ideel, et inimese ja loomade mõistus areneb pidevalt ning selle ülesandeks on aidata organismil keskkonnaga kohaneda. Inimese psüühika allub loodusseadustele, areng toimub väikeste sammude haaval ning talletub liigi või rassi kollektiives mälus.

Artiklis "The Social Organism" (1860) rakendas ta organismi metafoori ühiskonnale.
1873. aastal ilmus "The Study of Sociology", milles ta propageeris sotsioloogia kui iseseisva teaduse vajalikkust.

Herbert Spencer ei abiellunud ning oli elu lõpuaastatel üksildane.

1902. aastal oli ta Nobeli kirjandusauhinna nominent. Kirjutamist jätkas ta elu lõpuni 1903. aastal.

## Kirjandus

* Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost" IV–V osa "Pessimism ja positivism: Schopenhauer ja Spencer", tõlkinud Aira Kaal ja Leo Anvelt, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1938; 2. trükk: "Lood filosoofia ajaloost" (kõik osad ühes köites), Olion, Tallinn 1998, 8 peatükk lk 285–323
# Pojeng

| Pojeng |
| --- |
|  Põõsaspojeng *Paeonia suffruticosa* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Kivirikulaadsed *Saxifragales*  |
| Sugukond |
Pojengilised *Paeoniaceae*  |
| Perekond | **PojengPaeonia* L. |
| Tüüpliik |
|
Varajane pojeng *Paeonia officinalis* L. |

**Pojeng** (ka *'pujeng*'; ladina keeles *Paeonia*) on õistaimede perekond, ainus perekond pojengiliste (*Paeoniaceae*) sugukonnas. Praegu aktsepteeritakse 36 liiki. Pojengid on levinud Aasias, Lõuna-Euroopas ja Põhja-Ameerika lääneosas.

Eesti aedadesse levisid esimesed pojengid mõisatest,eriti 20. sajandi alguses. Taimed on vastupidavad ja on tihti vanades talukohtades säilinud. Ühel kasvukohal võib pojeng kasvada oma sada aastat. Üks enim ja kauem Eestis kasvatatud pojengisorte on varajase pojengi (*Paeonia officinalis*) sort 'Rubra Plena'.Valgeõielistest sortidest peetakse meil tavalisimaks valgeõielise pojengi (*Paeonia lactiflora*) sorti 'Festiva Maxima' (Mielles, 1851). Roosadest sortidest levinuim on 'Edulis Superba' (Lemon, 1824). Eesti aedades on ühtlasi levinud ahtalehine pojeng (*Paeonia tenuifolia*).

Video pojengi õie avanemisest
Sorte on aretatud umbes 10 000, kuid registreeritud on pooled neist. Eriti intensiivne on olnud aretustöö Hiinas, kus see on kestnud tuhandeid aastaid. Seal populaarsed puispojengid (*Paeonia x suffruticosa*) on meil vähe levinud, Läänes on see-eest aretatud palju rohtseid pojengisorte valgeõielisest pojengist (*Paeonia lactiflora*). Põõsaspojengi sordid pole meie kliimas vastupidavad, küll on aga täiesti külmakindel üks teine puispojengiliik, Rocki pojeng (*Paeonia rockii*). Väidetavalt on külmakindlaks osutunud nende kahe liigi kollaseõieline hübriid 'High Noon'. Ametlikku registrit pojengisortide üle peab Ameerika Pojengide Ühing (*American Peony Society*, asutatud 1903).

Varajane pojeng (*Paeonia officinalis*) 'Rubra Plena'
Pojengi kõik osad, eriti juured, on mürgised ja sisaldavad paeonooli. Sellegipoolest on pojengid kasutust leidnud nii ravim- kui ka toidutaimedena. Näiteks on anomaalse pojengi ja põõsaspojengi juurepreparaate kasutatud valu, põletiku ja kõrge vererõhu korral.

Hiinas on põõsaspojeng jõukuse ja ilu sümbol ning ühtlasi Hiina rahvuslill. Kolmetine pojeng on Serbia rahvuslilleks.

Põõsaspojengi ja Rocki pojengi hübriid 'High Noon' (originaalnimi 'Hai Huang')
Lõikeõite võtmisel tuleks enne uuelt taimelt varre lõikamist lõikevahendit desinfitseerida, et vältida viiruse levikut.

## Liike

* *Paeonia anomala* L. – anomaalne pojeng
* *Paeonia daurica* Jacks. in Andrews – kolmetine pojeng
* *Paeonia lactiflora* Pall. – valgeõieline pojeng
* *Paeonia ×lemoinei* Rehder – prantsuse pojeng
* *Paeonia mlokosewitschii* Lomakin – lagodehhi pojeng (Mlokosevitši pojeng)
* *Paeonia officinalis* L. – varajane pojeng
* *Paeonia rockii* – Rocki pojeng
* *Paeonia ×suffruticosa* Andrews – põõsaspojeng
* *Paeonia tenuifolia* L. – ahtalehine pojeng

## Välislingid
# Mõrsjalill

| Mõrsjalill |
| --- |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Astrilaadsed *Asterales*  |
| Sugukond |
Korvõielised *Asteraceae*  |
| Perekond | **MõrsjalillGaillardia*  |

**Mõrsjalill** (*Gaillardia*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Liike

* *Gaillardia aristata* – ohtene mõrsjalill

## Välislingid

* Mõrsjalill andmebaasis eElurikkus
# Aedsalvei

| Aedsalvei |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Iminõgeselaadsed *Lamiales*  |
| Sugukond |
Huulõielised *Lamiaceae*  |
| Perekond |
Salvei *Salvia*  |
| Liik | **Aedsalvei**  |
| Binaarne nimetus |
| Salvia officinalis L |
| Sünonüümid |
| * *Salvia tomentosa* Mill.
 |

Aedsalvei
**Aedsalvei** (*Salvia officinalis*) on huulõieliste sugukonda salvei perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsaliik.

## Klassifikatsioon

Aedsalveil tuntakse mitmeid sorte:

* *Salvia officinalis 'Aurea'*
* *Salvia officinalis 'Dwarf'*
* *Salvia officinalis 'Holt's Mammoth'*
* *Salvia officinalis 'Icterina'*
* *Salvia officinalis 'Minima'*
* *Salvia officinalis 'Purpurea'*
* *Salvia officinalis 'Tricolor'*

Aias kasvatatakse ka aedsalveile lähedasi salvei perekonna liike:

* *Salvia clevelandii*
* *Salvia elegans* – nägus salvei
* *Salvia leucantha*
* *Salvia sclarea* – muskaatsalvei.

## Kirjeldus

Maapinnalt harunev vars on alumises osas puitunud, ülalt aga rohtne. Pealt krobelised, nahkjad ja pikliksüstjad lehed on noorelt hallikasviltjad, hiljem hallikasrohelised. Kobarasse koondunud huulõied, mis asetsevad varre tipus, on olenevalt sordist kas sinakaslilla, roosa, valge või helesinise värvusega.

## Levila ja kasvatamine

60 cm kõrgune poolpõõsas aedsalvei pärineb Vahemere maadest. Aedsalveid kultiveeritakse Lõuna-Euroopas – Jugoslaavias, kus Makedoonias ja Dalmaatsias katab salvei terveid mäekülgi. Salveid kasvatatakse ka Kreekas, Itaalias, Türgis, Lõuna-Prantsusmaal, Hiinas ja Ameerika Ühendriikides.

Eestis kasvatatakse salveid kultuurtaimena avamaal.

## Aedsalvei saadused

 *Pikemalt artiklis Salvei lehed*
Lisaks dekoratiivsele väljanägemisele on aedsalvei hea mee-, maitse- ja ravimtaim.

## Kultuuris

Antiikarstid Hippokrates ja Dioskorides pidasid salveid ravijõu poolest imeliseks taimeks, teda on peetud väga heaks naiste viljatusrohuks.

Vanadel roomlastel olnud kõnekäänd: *Cur moriatur homo cui Salvia crescit in horto?* ('miks peaks inimene surema, kui tema aias kasvab salvei?')

Piibli jutustuses võttis salvei ainsana taimedest oma puhmaste varju Maarja koos noore Jeesusega, kui nad pagesid Herodese sõdurite eest, ja päästis nad.

Vanas-Egiptuses olevat olnud naistel kohustuslik pärast epideemiaid ja sõdu rohke salvei söömine, et rahvaarv taastuks kiiremini.

Keskajal usuti, et tassike salveiteed suurendab sümpaatiat ja armastust inimeste vahel.

## Nimetus

Aedsalvei botaaniline nimetus on tuletatud ladinakeelsest sõnast *salvere* ('end tervena', 'hästi tundma','päästma').

## Viited

## Kirjandus

* Aili Paju, "Aed ja mets kui apteek", Maalehe Raamat, 1995

## Välislingid

* Aedsalvei andmebaasis eElurikkus

* Aedsalvei ravim- ning maitsetaimena
# MENA

*See artikkel on piirkonnast. Muude kasutuste kohta vaata artiklit Mena (täpsustus).*
*"WANA" suunab siia. Muude kasutuste kohta vaata artiklit Wana (täpsustus).*
Milliseid riike mõistetakse MENA-riikidena:
      Peaaegu alati
      Vahepeal
      Harva
**MENA** (akronüüm inglise keelest *Middle East and North Africa* ehk Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika; ka **WANA** (*Western Asia and North Africa* ehk Lääne-Aasia ja Põhja-Aafrika), **MESASA** (*Middle East, North Africa, and South Asia* ehk Lähis-Ida, Põhja-Aafrika ja Lõuna-Aasia), **MENAT** (*Middle East, North Africa, and Turkey* ehk Lähis-Ida, Põhja-Aafrika ja Türgi)) on ingliskeelne akronüüm Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika ning seda ümbritseva piirkonna kohta. Mõistet kasutatakse tihti ülikoolides, sõjaväes, katastroofiabis, meedias ja ärinduses. Piirkonna maadel ja rahvastel on suur kultuuriline, majanduslik ja keskkondlik ühisosa.

## Vaata ka

* Kliimamuutused Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas
* Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika
* Viljakas Poolkuu
* Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu
* Sahel

## Viited
# Harilik lumikelluke

---

| Harilik lumikelluke |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond |
Amarüllilised *Amaryllidaceae*  |
| Perekond |
Lumikelluke *Galanthus*  |
| Liik | **Harilik lumikelluke**  |
| Binaarne nimetus |
| Galanthus nivalis L. |
| Sünonüümid |
| * *Galanthus imperati* Bertol.
* *Galanthus montana* Schur
* *Galanthus scharlockii* (Casp.) Baker
* *Galanthus alexandrii* Porcius
 |

**Harilik lumikelluke** (*Galanthus nivalis*) on taimeliik amarülliliste sugukonnast lumikellukese perekonnast.

## Levik

Pärismaine Lõuna- ja Kesk-Euroopas.
Eestis kultuurtaimena, vahel metsistub.

## Välislingid

* Harilik lumikelluke andmebaasis eElurikkus
* Tiia Jaanus. "Vapper lumikelluke" Maakodu, 29. märts 2013
# Sisemine transkribeeritav speisser

**Sisemine transkribeeritav speisser** ehk **ITS** (ingl k. *Internal transcribed spacer*) on ribosoomi subühikute strukturaalsete RNA-de vaheline transkribeeritav mittefunktsionaalne RNA lõik, millele vastavat DNA järjestust kasutatakse laialdaselt liikide määramisel. Loetuna 5' → 3' suunas, koosneb polütsistroonne ribosomaalse RNA prekursor transkript 5' otsas välisest transkribeeritud järjestusest (5' ETS), 18S rRNA-st, ITS1-st, 5.8S rRNA-st, ITS2-st, 28S rRNA-st ja 3' lõpus 3' ETS-ist. Ribosomaalse RNA valmimisel lõigatakse ITS lõigud, kui mittefunktsionaalne kõrvalprodukt, välja ja degradeeritakse. Geenid, mis kodeerivad ribosomaalset RNA-d ja speisserit, esinevad tuhandete koopiate pikkuste tandeemsete kordustena, milles iga koopia on eraldatud teisest mitte-transkribeeritava ehk intergenoomse speisser-DNA regiooniga (*intergenic spacer*, IGS).
ITS järjestusi (nende võrdlemist) kasutata palju taksonoomias ja molekulaarses fülogeneesis.

ITS regioon on üks kõige rohkem sekveneeritavam DNA regioon seente molekulaarses ökoloogias ja sellele viidatakse kui seente universaalsele ribakoodile.

## Viited