Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber

**ISSN** (*International Standard Serial Number*) on rahvusvaheline perioodiliste väljaannete standardnumber, mis on paika pandud ISO 3297 standardiga. Number antakse nii trükistele kui ka elektroonilistele väljaannetele.

ISSN on kordumatu tunnus, mis koosneb kaheksast neljakaupa rühmitatud ja sidekriipsuga eraldatud numbrist. Numbrites ei sisaldu informatsiooni väljaande keele, ilmumiskoha ega kirjastuse kohta.

ISSN võeti kasutusele 1975. aastal.

Eestis annab väljaannetele ISSN-koodi alates 1995. aastast Eesti Rahvusraamatukogus tegutsev Eesti ISSN Keskus.

## Vaata ka

* Rahvusvaheline raamatu standardnumber

## Välislingid

* Mis on ISSN?
# Bibcode

**Bibcode** (inglise keeles pikemalt *Bibliographic Reference Code*) on identifikaator, mida kasutab mitu astronoomiaandmebaasi kirjandusviidete jaoks.

Kood koosneb 19 tärgist ja on kujul YYYYJJJJJVVVVMPPPPA, kus YYYY on viiteks oleva teose avaldamisaasta, JJJJJ viitab avaldamiskohale, VVVV on ajakirja puhul aastakäigu number ja M ajakirja osa tähis, PPPP näitab artikli esimest lehekülge ajakirjas ja A on esimese autori perekonnanime esitäht. Puuduvate tärgikohtade märkimiseks kasutatakse punkte (.).

## Vaata ka

* DOI
# Smithsonian Institution

| Smithsonian Institution |
| --- |
|
Smithsonian Institution |
| Loss ("Castle", 1847), Smithsonian Institutioni esimene hoone, kus asub siiani selle juhatus |
| Asutatud |
10. august 1846 |
| Asukoht |
Washington,  Ameerika Ühendriigid |
| Kollektsioon |
137 miljonit eset |
| Külastajaid |
30 miljonit inimest aastas |

**Smithsonian Institution** on 1846. aastal asutatud Ameerika Ühendriikide riiklik muuseumide ja uurimiskeskuste kompleks, mis on saanud nime Briti teadlase James Smithsoni järgi, kelle pärandus oli kompleksi rajamise aluseks.

Smithsonian Institutioni keskus asub Washingtonis. Kompleksi kuulub 19 muuseumi, 9 uurimiskeskust ja loomaaed. Harumuuseumid asuvad USA Arizona ja Marylandi osariigis, New Yorgis, Virginia osariigis, Panamas ja mujal, assotsieerunud liikmeid on veel 168.

Smithsonian Institutioni külastamine on tasuta.

Smithsonian logo.
## Välislingid

* Koduleht
# Encyclopædia Britannica

**Encyclopædia Britannica** on ingliskeelne üldentsüklopeedia, mille esmatrükk (3 köidet) ilmus aastatel 1768–1771 Suurbritannias Edinburghis.

Aastatel 1801–1810 ilmunud neljas trükk koosnes juba 20 köitest. 1901. aastast antakse seda entsüklopeediat välja Ameerika Ühendriikides.

Encyclopædia Britannicat on koostanud sadakond täiskoormusega toimetajat ning sel on üle 4000 kaasautori, kelle seas on olnud 110 Nobeli auhinna võitjat ja viis USA presidenti.

2010. aastal ilmunud 15. väljaanne, mis koosneb 32 köitest ja kus on kokku 32 640 lehekülge, on viimane paberile trükitud väljaanne. Pärast seda on täiendamist jätkatud digitaalsel kujul.

## Välislingid

* Britannica Online Encyclopedia
# Cambridge University Press

Pitt Building Cambridge'is, Cambridge University Pressi peakorter
**Cambridge University Press** (lühend **CUP**) on Cambridge'i Ülikooli juures tegutsev kirjastus. Kirjastus sai raamatute trükkimise õiguse 1534. aastal kuningas Henry VIII-lt ja on seega maailma vanim katkestusteta tegutsenud kirjastus. Oxford University Pressi järel on see maailma suuruselt teine ülikoolikirjastus.

Kirjastuse peakorter on Cambridge'is, harukontorid aga rohkem kui 40 riigis.

## Kirjandus

* Michael Black, *Cambridge University Press 1584–1984*. Cambridge: Cambridge University Press, 2000, ISBN 0-521-66497-7.
* David McKitterick, *A History of Cambridge University Press: Volume 1, Printing and the Book Trade in Cambridge*. Cambridge: Cambridge University Press, 1992, ISBN 0-521-30801-1.

## Välislingid

* Kirjastuse koduleht
# Aerobioloogia

**Aerobioloogia** on õhuhõljumi levimist ja koostist uuriv bioloogia haru.

Tänapäeval jälgitakse õhus eelkõige õietolmu ja seeneeoste koguseid, sest need on olulised allergeenid. Baktereid ei seirata rutiinselt kuskil maailmas.

Juba sada kolmkümmend aastat tagasi ütles esimene kutseline aerobioloog Pierre Miquel (1850–1922), kes uuris Pariisi õhku järjest kolmkümmend neli aastat, et see on enesepete, kui keegi arvab, et õhk on puhas. Miquel uuris kõiki bioosakesi, mis õhus leidus, peamiselt just baktereid.

Aerobioloogia on kiiresti arenev teadus, mis on tihedalt seotud tehnika ja meteoroloogiaga.

## Eesti aerobiolooge

* Maret Saar
* Helle Mäemets
# Agronoomia

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib teadusest; ajakirja kohta vaata artiklit Agronoomia (ajakiri)* |

---

**Agronoomia** on maamajanduse ja põllumajandusteaduse haru, ühtlasi rakendusteadus, mis käsitleb taimekasvatusliku tootmise põhialuseid. Spetsialisti agronoomia alal nimetatakse **agronoomiks**.

Agronoomia eriharud on näiteks agrokeemia, sordiaretus, taimekaitse, maaviljelus ja taimekasvatus.

## Viited
# Antropoloogia

**Antropoloogia** on teadusharu, mis uurib inimest kui bioloogilist ja sotsiaalset olendit, tema iseärasusi ja põlvnemist. Antropoloogia on ka teadus inimesest kui ühiskondlikust olevusest, kultuurikandjast. Eelkõige on tegu võrdleva teadusega, mis ei piirdu ainult traditsiooniliste ühiskondade kirjeldamisega, vaid üritab välja jõuda sügavama tunnetuseni inimese olemusest üldse.

Kitsamalt eristatakse füüsilist antropoloogiat ja kultuuriantropoloogiat.

Neist esimene, mida võib nimetada ka inimbioloogiaks, tegeleb peamiselt inimese füüsilise karakteristika uurimise ja analüüsiga. Selles hõlmatud küsimused seostuvad mitmesuguste teadusharudega: bioloogia, biokeemia, meditsiin, geneetika jt. Uuritakse näiteks inimese bioloogilist evolutsiooni, rasside kujunemist, aga ka erinevat vastuvõtlikkust teatud haigustele, mis kuulub juba otseselt tänapäevaste probleemide ringi.

Kultuuriantropoloogia huviorbiiti jääb inimene kui ühiskondlik olevus, tema käitumismustrid, tavad, kombed. Ühelt poolt püütakse leida universaalset, midagi, mis on ühine kõikidele kultuuridele. Teiselt poolt tuleb aga märgata just ainulaadset, seda mis eristab ühte kultuuri teisest, muutes ta unikaalseks, kordumatuks.

Erinevus sotsioloogia ja antropoloogia vahel on sageli ähmastunud, kuna mõlemad valdkonnad kasutavad tihti samu uurimismeetodeid ja ühist andmebaasi. Paljudes ülikoolides kuuluvad need kaks distsipliini sama osakonna juurde.

## Eesti antropoloogia

Eestis õpetatakse kultuuri- ja sotsiaalantropoloogiat täismahus bakalaureuse- ja magistriprogrammina Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. Tartu ülikoolis saab õppida etnoloogiat/kultuuriantropoloogiat bakalaureuseõppes kirjanduse ja kultuuriteaduste õppekaval, magistriõppes etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia õppekaval. 2017. aastal ilmus esimene eestikeelne antropoloogiaõpik "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia" (koostanud Aet Annist ja Maarja Kaaristo).

Eestis tegutseb Antropoloogia Ühendus.

## Vaata ka

* filosoofiline antropoloogia
* paleoantropoloogia

## Viited
# Astrobioloogia

**Astrobioloogia** ehk **bioastronoomia** ehk **eksobioloogia** ehk **ksenobioloogia** uurib elu tekke ja päritolu, elu evolutsiooni, leviku ja tulevikuga seotud küsimusi universumis. Hõlmab nii maapealse eluga kui ka võimaliku maavälise eluga seotud küsimusi.

Tänapäeva astrobioloogia sisaldab paljude teadusharude (astronoomia, füüsika, keemia, bioloogia, paleontoloogia, okeanograafia, mikrobioloogia, geoloogia, geofüüsika, geneetika jt) omavahelist koostööd ja kokkupuutepunkte.

Teaduslikus fantastikas räägitakse sageli ksenobioloogiast kui teadusharust, mis on spetsialiseerunud maaväliste eluvormide uurimisele empiirilisel alusel.

## Ülevaade

Kuigi astrobioloogia on praeguse seisuga spekulatsioonide valdkond, on maavälise elu olemasolu põhimõtteliselt verifitseeritav hüpotees (kuigi seda pole seni verifitseeritud). Seetõttu on ksenobioloogia õigustatud uurimisala. Samuti on põhiliste eluprotsesside arvutisimulatsioon teinud võimalikuks alternatiivsete eluvormide (näiteks vasakhelikaalse DNA) uurimise.

## Vaata ka

* astrosotsiobioloogia
* ekstremofiilid
* maaväline elu
* NASA Astrobioloogia Instituut
* panspermia
* SETI
* süsinikušovinism
* terravormimine
* varibiosfäär

## Välislingid

* Bernard Barbier, Muriel Gargaud, Hervé Martin, Jacques Reisse (toimetajad). *Lectures in Astrobiology: Vol I : Part 2: From Prebiotic Chemistry to the Origin of Life on Earth*, Springer, 2006, ISBN 978-3-540-29004-9.Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 31.05.2013)
* The Stanford Astrobiology Course, *From Astrochemistry to Astrobiology*. 2008-2010. Veebiversioon (vaadatud 31.05.2013)
* Douglas A. Vakoch. *Astrobiology, History, and Society: Life Beyond Earth and the Impact of Discovery*.(Advances in Astrobiology and Biogeophysics), Springer, 2013 ASIN: B00CZ296KG . Amazon`i Kindle`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 31.05.2013)
* *The Astrobiology Web*
* *Astrobiology Magazine*
* *ajakiri Astobiology*
* *ajakiri International Journal of Astrobiology*
* Astrobioloogia elu lätete otsingul (Eesti Loodus)
# Bakterioloogia

**Bakterioloogia** on mikrobioloogia haru, mis uurib baktereid ning tegeleb nende liikide tuvastamise, klassifitseerimise ja iseloomustamisega.

## Viited
# Matemaatiline bioloogia

Fibonacci jada spiraal nähtav lilleõies
**Matemaatiline bioloogia** on teadusharu, mis tegeleb elussüsteemide matemaatiliste mudelitega ehk bioloogiliste rakendustega matemaatiliste mudelite koostamise ja uurimisega.

Lähedase tähendusega on **biomatemaatika**, mida võib täpsemini määratleda kui rakendusmatemaatika haru, milles tegeldakse bioloogilise sisuga matemaatikaülesannete lahendamisega. Mõnes käsitluses loetakse **biomatemaatika** ja **matemaatiline bioloogia** sünonüümseteks.

Matemaatilist bioloogiat võib pidada teoreetilise bioloogia osaks. Matemaatilisel bioloogial on suur ühisosa ka biofüüsika ja bioküberneetikaga.

## Harud

Üheks vanemaks ja laia kasutusalaga matemaatilise bioloogia haruks on biostatistika, mis tegeleb peamiselt statistiliste mudelite väljatöötamisega bioloogiliste andmestike töötlemiseks.

Väga ulatuslik ja rikaste teoreetiliste probleemidega on dünaamiliste mudelite rakendamine bioloogias. Selle peamiseks matemaatiliseks vahendiks on diferentsiaalvõrrandite süsteemid ja nende numbriline lahendamine.

Põhiliselt 1990. aastail välja kujunenud matemaatilise bioloogia haru on bioinformaatika, mis tegeleb peamiselt molekulaarbioloogiaga seotud matemaatiliste probleemidega.

Eraldi teadusharudena on välja kujunenud ka matemaatiline ökoloogia, matemaatiline populatsioonibioloogia, matemaatiline geneetika.

## Vaata ka

* biomeetria
* bioinformaatika
* Bulletin of Mathematical Biophysics
* teoreetiline bioloogia

## Viited

## Välislingid

* Rahvusvahelise Matemaatilise Bioloogia Ühingu koduleht
* Journal of Mathematical Biology koduleht
* Bulletin of Mathematical Biology koduleht
# Biofüüsika

**Biofüüsika** on biosüsteemide ja bioloogiliste protsesside füüsikalisi seaduspärasusi uuriv teadus.

Tartu Ülikoolis on biofüüsikat õpetanud Agu Laisk.

## Vaata ka

* Matemaatiline bioloogia
# Kronobioloogia

**Kronobioloogia** on bioloogia haru, mis uurib organismide elutegevuse rütme – biorütme.

Elu rütmiline kulgemine on üks bioloogia põhiseaduspärasusi. Rütmilise elutegevusega reageerib organism ka väliskeskkonnas toimuvatele muutustele.

## Ajalugu

Kronobioloogilised uuringud said alguse prantsuse astronoomi Jean-Jacques d'Ortous de Mairani 1729. aastal tehtud uuringutest, kus ta märkas taimelehtede liikuvuse ööpäevast rütmi, mis ilmnes ka taime pimedas hoidmisel.

## Vaata ka

* Biorütmid
* Kronomeditsiin

## Viited

## Kirjandust

* Pierre Lecomte du Noüy 1937. *Biological time*.
# Krüobioloogia

**Krüobioloogia** on bioloogia haru, mis uurib äärmuslikult madala temperatuuri toimet organismidele ja kudedele. Krüobioloogia olulised valdkonnad on näiteks organismide allajahtumisseisundi ja külmumise uurimine.

## Vaata ka

* Krüobiont
* Krüofüüt
* Krüoloogia

## Viited

## Välislingid
# Dendroloogia

**Dendroloogia** on botaanika ja metsanduse haru, mis uurib puittaimi – puid ja põõsaid, ka liaane.

Dendroloogia tegeleb nii puittaimede süstemaatika, floristika (dendrofloora uurimise) kui puude kasutamise küsimustega, sealhulgas puidu omaduste liigiliste iseärasuste uurimisega.

Eesti tuntumate dendroloogide seas on Endel Laas, Aleksei Paivel, Heldur Sander ja Ivar Sibula.

## Vaata ka

* Dendrofloora
* Dendroklimatoloogia
* Dendrokronoloogia
* Puit
* Eesti Dendroloogia Selts

## Viited

## Kirjandus

* Laas, Endel 1987. *Dendroloogia*. Tallinn: Valgus.

* Laas, Eino. *Dendroloogia ja pargindus*. Atlex 2019, ISBN 978-9949-492-83-1. Õpik-käsiraamat.
# Epidemioloogia

**Epidemioloogia** on teadusharu, mis uurib mingil piiritletud rühmal esinevate haiguste (ja teiste tervisega seotud nähtuste) esinemist ning neid nähtusi esile kutsunud mõjureid. Epidemioloogid hindavad näiteks haiguste esinemise sagedust ja levikut ning riskitegureid.

## Epidemioloogia Eestis

Eestis saab epidemioloogiat õppida magistritasemel Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas, kus seda õpetatakse eraldi erialana aastast 2008.

Eesti epidemioloogide sekka on kuulunud ja kuuluvad näiteks Anneli Uusküla, Hendrik Pihl, Joosep Reinaru, Kaire Innos, Kersti Pärna, Kuulo Kutsar, Lembit Norviit, Mati Rahu ja Rita Peetso.

## Viited

## Kirjandus

* A. Ahlbom, S. Norell. Sissejuhatus moodsasse epidemioloogiasse. 1993
* The Development of Modern Epidemiology: Personal Reports From Those Who Where There. 2007
* K. J. Rothman, S. Greenland, T. L. Lash. Modern Epidemiology. 2008
* A Dictionary of Epidemiology. 2008
* Encyclopedia of Epidemiology. 2008

## Välislingid

Sissekanne TEA entsüklopeedia veebiversioonis

* A. Viltrop. Epidemioloogiliste terminite lühisõnastik.
* Tartu Ülikool. Rahvatervishoiu eesti-inglise seletav sõnastik. Epidemioloogia.
* Jaan-Juhan Oidermaa. "Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi" ERR Novaator, 13. jaanuar 2019
# Genoomika

**Genoomika** on multidistsiplinaarne teadusharu, mis uurib genoome. Erinevalt geneetikast, mis keskendub üksikute geenide ehitusele ja toimimisele, iseloomustab genoomika organismi kogu DNA või RNA komplekti struktuuri, funktsiooni ja evolutsiooni. Genoomi analüüsimiseks on vaja kas osaliselt või täielikult sekveneerida organismi genotüüp.

Inimgenoomi analüüsimine aitab näiteks haigusi varem ja täpsemini diagnoosida, võimaldades ka indiviidist lähtudes tõhusama raviplaani koostamist. Inimgenoomi sekveneeritakse üldjuhul verest.

Eestis uuritakse genoome Tartu Ülikooli genoomika instituudis ja selle allüksustes, näiteks Eesti geenivaramus.

## Vaata ka

* Personaalmeditsiin
* Farmakogenoomika
* Oomika
# Gerontoloogia

**Gerontoloogia** ehk **vananemisteadus** on bioloogia haru, mis uurib organismide vananemise põhjusi ja mehhanisme.

Gerontoloogia uurimustulemusi rakendatakse geriaatrias vananemisest tingitud haiguslike muutuste ennetamisel ja ravil.

## Vaata ka

* Eesti Gerontoloogia ja Geriaatria Assotsiatsioon

## Kirjandus

* Kai Saks, Toivo Maimets, Riin Tamm, Raivo Uibo, Mati Pääsuke, Tiia Tulviste, Annely Soots, Luule Sakkeus, Tiina Tambaum, Marju Medar, Taimi Tulva, Anne Murov, "Gerontoloogia. Õpik kõrgkoolidele", toimetaja Kai Saks. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2016.

## Välislingid

* Gerontoloogia (gerontoloogiateemaline veebisait Tartu Ülikooli veebiportaalis)
# Herpetoloogia

**Herpetoloogia** on zooloogia üks harudest, mille uurimisobjektideks on roomajad (*Reptilia*) ja kahepaiksed (*Amphibia*).

Herpetoloogiaga tegelev zooloog on **herpetoloog**.

Eestis tegeleb herpetoloogiaga näiteks Riinu Rannap.

## Vaata ka

* batrahholoogia
* ofioloogia
# Histoloogia

Histoloogia (1950)
**Histoloogia** ehk **koeõpetus** on mikroanatoomia, botaanika, bioloogia, zooloogia ja meditsiiniteaduse allharu, mis uurib hulkraksete organismide rakkude ja kudede struktuuri, ehitust, arenemist ja talitlust ning patoloogiat. Histoloogia eriteadlane on histoloog.

Histoloogia on tihedalt seotud anatoomia allharudega, nagu süstemaatiline anatoomia, funktsionaalne anatoomia, embrüoloogia, ealine anatoomia, rakendusanatoomia ehk kliiniline anatoomia, patoanatoomia jt.

Histoloogiaga on tänapäeval seotud paljud teadusharud, nagu bioloogia, dermatoloogia, endokrinoloogia, farmakoloogia, geneetika, hematoloogia, histopatoloogia, kardioloogia, onkoloogia, pulmonoloogia, tsütoloogia jne.

Eri riikide teadus- ning meditsiinisüsteemides võivad histoloogia klassifikatsioonid, diagnostilised meetodid (laboratoorne diagnostika), õpetusteooriad ja teraapilised meetmed ning bioloogilised ja meditsiinilised terminid erineda.

Histoloogiat saab liigitada uuritavate ning õpetusse kuuluvate hulkraksete organismide järgi:

* taimehistoloogia
* veterinaarhistoloogia
* inimese histoloogia

### Histolooge

* Richard Altmann
* Santiago Ramón y Cajal
* Aleksandr Dostojevski
* Hans Christian Gram
* Camillo Golgi
* Harry Andreas Kull (1886–1933)
* Rudolf Albert Kölliker
* Louis Ranvier
* Theodor Schwann

## Ajaloolist

1819. aastal kasutas Mayer esimest korda sõna "histoloogia".

Histoloogia arendamisse on panustanud paljude eri valdkondade teadlased, nagu Robert Hooke, Marie François Xavier Bichat, mitmed anatoomid Meckeli suguvõsast, patoloog Thomas Hodgkin (1798–1866), Johannes Evangelist Purkinje, Friedrich Gustav Jakob Henle, Filippo Pacini jpt.

## Etümoloogia

Histoloogia nimetus tuleneb kreeka sõnadest ἱστός (*histos*) 'kude' ja λογος (*logos*) 'õpetus, sõna'.

## Vaata ka

* Histoloogialabor
* Nomina Histologica

## Viited

## Välislingid

* Nobelprize.org. *Physiology or Medicine 1906 - Presentation Speech.*, , Veebiversioon (vaadatud 26.aprill 2013)
* Tehver, Julius 1962. *Loomade histoloogia*. 2. parand. tr. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
* Bracegirdle,B.,*The History of Histology: A Brief Survey of Sources*, History of Science, Vol. 15, p. 77-101, Bibliographic Code: 1977HisSc..15...77B, Veebiversioon (vaadatud 03.11.2013) (inglise keeles)
* Elizabeth Aughey, Frederik L. Frye,*"Comparative Veterinary Histology: with Clinical Correlates"*, Manson Publishing, 2001, ISBN 1-874545-66-9. Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 03.06.2013)
* Medical Histology Learning System., Meditsiinilise histoloogia veebipõhine õppesüsteem saidil (vaadatud 25.05.2013)
* Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
* Põhjalik You tube´i kanal histoloogia teemal:
# Terioloogia

**Terioloogia** ehk **mammaloloogia** ehk **mammalioloogia** on zooloogia haru, mis tegeleb imetajate uurimisega. Kreeka keeles tähendab 'therion' metslooma.

Eestis tegeletakse terioloogiliste teadusuuringutega Tartu Ülikooli terioloogia õppetoolis, vähemal määral ka teistes kõrgkoolides, Tallinna loomaaias jm. Paljud harrastajad ja imetajatealasele teadustööle kaasaaitajad on koondunud Eesti terioloogia seltsi.

## Eesti teriolooge

* Edvin Reinvaldt
* Kalju Paaver
* Harry Ling
* Nikolai Laanetu
* Mati Kaal
* Andrei Miljutin
* Tiit Maran
* Uudo Timm

## Välislingid

* Tartu Ülikooli terioloogia õppetool.
* Tartu Ülikooli terioloogia õppetooli publikatsioone.
* Eesti Terioloogia Selts.
# Osteoloogia

**Osteoloogia** ehk **luuõpetus** on anatoomia ja meditsiini ning zooloogia, antropoloogia, paleoantropoloogia, paleontoloogia ja arheoloogia haru, mis uurib luid ja luustikke (skeletisüsteeme) ning luukude.

Osteoloogia eriteadlasi ja luuhaiguste arste nimetatakse **osteoloogideks**.

Osteoloogia põhilised meetodid on osteomeetria ja osteoskoopia.

Osteoloogia harud on:

* üldosteoloogia
* eriosteoloogia
* võrdlev osteoloogia
* ealine osteoloogia

Eristatakse ka loomaosteoloogiat ja inimese osteoloogiat.

Anatoomia õppimist alustatakse traditsiooniliselt osteoloogiast.

## Rakendused

### Organismide rekonstrueerimine

Luude järgi saab organisme mingil määral rekonstrueerida. Nii saab rekonstrueerida väljasurnud loomi ning kohtumeditsiinis identifitseerida inimesi luustiku järgi.

### Identifitseerimine

Luu järgi saab määrata, millisesse taksonisse kuuluva organismi oma see on. Samuti on võimalik määrata vanust, sugu, geograafilist päritolu ja haigusi. Eriti hästi on meetodid selleks välja töötatud inimese puhul (skeletimorfoloogia).

### Luustiku haigused

Meditsiinis tegeleb osteoloogia (ortopeedia ja endokrinoloogia piiril) ka luude füsioloogiaga (nende ainevahetusega) ning luude haigustega. Sellega tegeleb kõige suurem osa osteolooge.

## Osteoloogiaühendused

* British Association for Biological Archeology and Osteoarcheology
* Dachverband Osteologie
* Deutsche Gesellschaft für Osteologie
* Osteologiska föreningen

## Osteoloogiaajakirjad

* Osteologie

## Vaata ka

* Osteoarheoloogia

## Välislingid

* Intervjuu kohtuarheoloog Peter Pieteriga
# Ornitoloogia

Vaatamata kaasaegse teadustehnoloogia edusammudele teatakse suhteliselt vähe lindude öisest rändest ja selle detailidest. Üheks võimaluseks infot koguda on rändurite püük võrkudega ning nende varustamine märgistega. Kakuliste ränne on aktiivseim vaiksetel ja selgetel öödel. Selle kakulise vabastab Kihnu välibaasis võrgust Soome ornitoloog Timo Pettay.
Moodsad linnuradarid (vasakul horisontaal- ning paremal vertikaalradar) võimaldavad jälgida lindude rännet ka ööpimeduses, mil klassikalised vaatlused pole võimalikud. Radaruuringud lubavad saada teavet lindude rändeaktiivsuse, selle fenoloogia, kõrguse ja seoste kohta keskkonnatingimustega.
Kormoran (*Phalacrocorax carbo*) on üks paljudest ornitoloogide uurimisobjektidest
**Ornitoloogia** ehk **linnuteadus** on zooloogia haru, mis uurib linde, käsitledes nii nende ehitust, talitlust, süstemaatikat, levikut jmt aspekte. Ornitoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse ornitoloogiks.

Ornitoloogial kui teadusharul on pikk ajalugu. Sellega tehti algust juba Vana-Kreekas (umbes 400 aastat eKr), omaette teadusharuks kujunes see 17. sajandil.

Ornitoloogiaalased teadmised on aidanud kirjeldada ja selgitada mitmeid bioloogilisi uurimisobjekte nagu evolutsioon, liigiteke, instinktid, õppimine, ökoloogilised nišid, fülogeograafia ja liigikaitse.

Kui varajane ornitoloogia keskendus peamiselt linnuliikide kirjeldamisele ja levikuala kindlaks määramisele, siis nüüdisajal otsitakse vastuseid spetsiifilistele küsimustele, kasutades sealjuures sageli linde kui mudelorganisme, testimaks hüpoteese ja ennustusi. Tänapäeva ornitoloogia, nagu ka enamik teisi teadusharusid, kasutab arvukalt tehnika ja tehnoloogia edusamme.

* Niidurüdi vereproovi võtmine
* Linnu kaalumine
* Rõngastamine
* Noka pikkuse mõõtmine
* Tiiva pikkuse mõõtmine

## Tuntud ornitolooge

### Eestis

* Eerik Kumari
* Sven Onno

### Maailmas

* John James Audubon

## Vaata ka

* Linnuvaatlus
# Parasitoloogia

**Parasitoloogia** on teadus parasiitidest ja parasitismist eluslooduses.

See on arenenud peamiselt kui meditsiini ja veterinaaria eriharu, käsitledes vastavalt inimese või koduloomade sise- ja välisparasiite, nende bioloogiat, profülaktikat ja ravi. Ent samuti on ta bioloogia haru, haarates parasitismi uurimist kõigis elusolendirühmades.

Parasitoloog on parasiitide määramise, ohjamise või uurimisega tegelev arst, veterinaar või teadlane.

## Vaata ka

* arheoparasitoloogia
* parasitaarhaigused
* parasitoloog
* soolenugilised

## Välislingid

* Skandinaavia-Balti Parasitoloogia Ühing
* Parasitoloogia Eestis