Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Internetiaadress

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib veebilehe aadressist, võrku ühendatud seadme aadressi kohta vaata artiklit IP-aadress. Ukraina ühenduste kohta vaata URL ja URL*  |

---

**Internetiaadress** ehk **üldine infoallika asukohamääraja** (ingl *uniform resource locator*, **URL**) on infotehnoloogias ühene aadress, mida kasutatakse infoallikate leidmiseks ja kasutamiseks internetis. Internetiaadressi esimene osa näitab ära kasutatava protokolli (näiteks HTTP, FTP), sellele järgneb serveri nimi (lõpeb domeeni nimega), port, mille poole pöördutakse – juhul, kui ei ole tegemist protokolli vaikepordiga –, alamkataloogi nimi ja failinimi.

Veebisaidi poole pöördumiseks on vaja ainult protokolli ja domeeninime

(`

Serverinime järele kirjutatakse kataloogi ja/või faili nimi

(`ftp://ftp.domeeninimi.ee/pub/alamakataloog/failinimi`).

(`

## Vaata ka

* Domeeninimede süsteem ja Nimeserver ja DNSSEC (domeeninimede süsteemi turvalaiendused)
* IP-aadress
* Võrguaadress
* Ühtne ressursiidentifikaator (URI)
* Ühtne ressursinimi (URN)

## Viited
# COBOL

| COBOL |
| --- |
| Paradigma |
protseduraalne, objektorienteeritud |
| Väljalaskeaeg |
1959 |
| Looja |
Grace Hopper, William Selden, Gertrude Tierney, Howard Bromberg, Howard Discount, Vernon Reeves, Jean E. Sammet |
| Viimane väljalase |
ISO/IEC 1989:2023 (2023)  |
| Tüüpimine |
staatiline, tugev |
| Dialektid |
HP3000 COBOL/II, COBOL/2, IBM OS/VS COBOL, IBM COBOL/II, IBM COBOL SAA, IBM Enterprise COBOL, IBM COBOL/400, IBM ILE COBOL, Unix COBOL X/Open, Micro Focus COBOL, Microsoft COBOL, Ryan McFarland RM/COBOL, Ryan McFarland RM/COBOL-85, DOSVS COBOL, UNIVAC COBOL, Realia COBOL, Fujitsu COBOL, ICL COBOL, ACUCOBOL-GT, DEC COBOL-10, DEC VAX COBOL, Wang VS COBOL, Visual COBOL |
| Mõjutatud keeltest |
FLOW-MATIC, COMTRAN, FACT |
| Mõjutanud keeli |
PL/I, CobolScript, ABAP |

**COBOL** on üks vanimaid programmeerimiskeeli. Keele nimi on lühend sõnadest CO**mmon **B**usiness **O**riented **L**anguage*. Tema peamiseks rakendusalaks on äri-, finants- ja administratiivsüsteemid ettevõtetele ja valitsustele.

COBOL on standardiseeritud standardiga ISO/IEC 1989. COBOL sisaldab alates 2002 standardist tuge objektorienteeritud programmeerimisele ja teistele moodsatale omadustele.

## Hello, world

Hello world programm COBOL'is:

```
     IDENTIFICATION DIVISION.
     PROGRAM-ID. HELLO-WORLD.
     PROCEDURE DIVISION.
         DISPLAY 'Hello, world'.
         STOP RUN.
```

## Kriitika

COBOLit on laialt kritiseeritud tema sõnaohtruse poolest. Näiteks on Edsger Dijkstra maininud: "COBOLi kasutamine vigastab mõistust; tema õpetamist tuleks seetõttu käsitleda kui kriminaalset tegevust."

## Viited
# Teadusinstituut

Max Plancki Ühingu egiidi all tegutsev teadusinstituut Frankfurdis – Max Plancki Aju-uuringute Instituut
**Teadusinstituut**, ka **teadusuurimisinstituut**, ka **uurimiskeskus** (varem ka *teadusliku uurimise instituut*) on asutus (enamasti riiklik), mis luuakse teadusliku uurimistöö läbiviimiseks.

Teadusinstituut võib olla tihedas koostöös (partnerluses) ülikoolide, muuseumide, ettevõtete ja riigiasutustega.

## Ajalugu

Varakeskajal ehitati islamimaailmas mitmeid astronoomilisi vaatluskeskusi. Esimene neist oli 9. sajandist pärit Bagdadi observatoorium, mis ehitati Abbassiidide kalifaadis Al-Ma'mūni valitsemisajal,
kuid silmapaistvaimad olid 13. sajandil Ilkhanaadis Hulagu valitsemisajal rajatud Marāghehi observatoorium ja 15. sajandil Samarkandi lähistel toiminud Ulugbeki observatoorium.

Euroopa esimeseks teadusasutuseks on peetud 16. sajandi viimasel veerandil Veni saarel eksisteerinud Uraniborgi.

19. sajandil Euroopas loodud tuntud teadusinstituute on näiteks Pasteuri Instituut Pariisis (asutatud 1887).
# Scopus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib andmebaasist; linnuperekonna kohta vaata artiklit Vasarpea (perekond)* |

---

**Scopus** on peamiselt tasuline teaduskirjanduse bibliograafiliste andmete, resümeede ja tsiteeringute andmebaas, mis katab eelkõige teadusartikleid, monograafiaid, konverentsiettekandeid ja patente. Scopus on teenus, mida pakub alates novembrist 2004 teaduskirjastus Elsevier.
# Ribosomaalne DNA

Eukarüootse rDNA segment sisaldab 18S, 5.8S, ja 28S lõike ning moodustab tandeemselt korduva klastri. 5S rRNA geen asub eraldi.
NTS – mittetranskribeeritav speisser, ETS – väline transkribeeritav speisser, ITS – sisemised transkribeeritavad speisserid 1 ja 2
**Ribosomaalne DNA** (**rDNA**) on DNA järjestus, mis kodeerib ribosomaalset RNA-d. Nagu pildilt näha siis eukarüootide rDNA segment on tandeemselt korduv operon, ehk ühise regulatoorse signaali või promootori poolt kontrollitud geeniklaster, mis koosneb NTS, ETS, 18S, ITS1, 5.8S, ITS2, ja 28S lõikudest. Enamiku eukarüootide genoomides on lisaks veel ka geen, mis kodeerib 5S rRNA-d. 5S rDNA esineb tandeemsete kordustena ka äädikakärbestel (*Drosophila*).

rDNA moodustab rakutuumas visuaalselt erineva piirkonna, mida nimetatakse tuumakeseks. Kuna selle regioon tõttu tekib rakutuumas eristatav tuumake siis kutsutakse rDNA regiooni ka tuumakese organisaator piirkonnaks. Inimgenoomis on 5 kromosoomi, mis sisaldavad tuumakese organisaator piirkonda: akrotsentrilised kromosoomid 13,14,15,21 ja 22.

## Viited
# Queensland

| Queensland |
| --- |
|

---

 |
| inglise Queensland |
|

---

 |
|

Queenslandi lipp
Queenslandi vapp

---

 |
|
Pindala: 1 727 200 km² |
|
Elanikke: 5 618 800 (31.12.2024)  |
|
Rahvastikutihedus: 3,3 in/km² |
|
Pealinn: Brisbane |
|  |

**Queensland** on Austraalia kirdepoolseim osariik.

See on pindalalt teine ja rahvaarvult kolmas osariik. Piirneb Põhjaterritooriumi, Lõuna-Austraalia ja Uus-Lõuna-Walesi osariigiga. Idas piirneb osariik Korallimere ja Vaikse ookeaniga. Queenslandist põhjas paikneb Torrese väin, mis eraldab Austraaliat Paapua Uus-Guineast.

Osariigi pindala on 1 852 642 ruutkilomeetrit, millega see on maailmas suuruselt kuues haldusüksus. Osariik on pindalalt suurem kui enamik maailma riike ning ainult 15 riiki on sellest pindalalt suuremad. Queenslandi suurusest tingitult valitseb seal pinnamoodide ja ilmastikuolude mitmekesisus; seal leidub nii troopilisi vihmametsi, jõgesid, korallrahusid ja mäestikke kui ka kõrbeid ja savanne.

Queenslandis on üle 5,1 miljoni elaniku, kellest enamik elab rannikul. Osariigi pealinn ja suurim linn on Brisbane, mis on suuruselt riigi kolmas linn. Osariigi elanikkond on paljurahvuseline ja 28,9 protsenti elanikkonnast on immigrandid.

## Suuremad linnad

* Brisbane (osariigi pealinn)
* Bundaberg
* Cairns
* Caloundra
* Gladstone
* Gold Coast
* Gympie
* Hervey Bay
* Ipswich
* Logan City
* Mackay
* Maryborough
* Mount Isa
* Rockhampton
* Sunshine Coast
* Surfers Paradise
* Toowoomba
* Townsville

## Viited

## Välislingid

* Queenslandi koduleht
# Lootus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tundest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Lootus (täpsustus).* |

---

**Lootus** on optimistlik meelelaad, mis põhineb positiivsete tulemite ootusel, nii isiku enda elus kui maailma suhtes üleüldiselt.

Lootus on üks kristlikest voorustest.

Lootuse vastand on meeleheide.
# Lillepott

Rosalia Amon, "Neiu lillepotiga" (1849)
**Lillepotiks** nimetatakse mitmesuguse suuruse ja kujuga anumaid, milles hoitakse ja kasvatatakse taimi kunstlikes tingimustes, näiteks toas. Sellised anumad võivad olla tehtud eri materjalist, kõige sagedamini on need keraamilised, plastist, puidust, metallist või klaasist.

Lillepoti all võib olla ka lillepotialus või ümber teine anum (lillepoti ümbris).

Erinevalt ehislillepotist on tavalisel lillepotil põhjas üks või mitu drenaažauku vee äravooluks. Drenaažaugud on vajalikud selleks, et taime või lille juured ei läheks liigsest üleniisutamisest mädanema. Äravooluavad teevad võimalikuks ka taimejuurte toitmise mulla kaudu altpoolt, kui valada vesi lillepotialusele.

Lillepotte võib kasutada mitmesuguseks otstarbeks, näiteks taimede transportimiseks, istikute kasvatamiseks, taimede kasvatamiseks ruumis ja ruumipuudusel või muul põhjusel õues, külmakartlike taimede ületalve pidamiseks.

Väga suuri potte kasutatakse ka soojalembeste troopikataimede kasvatamisel külmemas kliimas kas botaanikaaias või kasvuhoones.

Lillepotid on kasutusel juba sajandeid. Muistsed egiptlased kasutasid neid taimede transportimiseks ühest kohast teise. Muistsed roomlased hakkasid tooma taimi ruumi sisse külmadel aastaaegadel. 18. sajandil kasutati lillepotte leivapuu seemnete transportimiseks Tahitilt Lääne-Indiasse.

* Keraamiline lillepott
* Plastlillepott koos lillepotialusega
* Plastist orhideepott
* Lillepotiümbrised

## Vaata ka

* Taimsed koekultuurid

## Välislingid

* Agneta Ullenius, "Aed pottides", 2008, ISBN 9789985643624
# Pukspuulised

| Pukspuulised |
| --- |
|  Harilik pukspuu (*Buxus sempervirens*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Pukspuulaadsed *Buxales*  |
| Sugukond | **PukspuulisedBuxaceae* Dumort. |

**Pukspuulised** (*Buxaceae*) on õistaimede sugukond pukapuulaadsete seltsist.

Perekonda kuulub kuus perekonda umbes 123 liigiga.

## Perekonnad

* *Buxus* – pukspuu
* *Didymeles*
* *Haptanthus*
* *Pachysandra* – puksrohi
* *Sarcococca* – puksmari
* *Styloceras*
# Linalehikulaadsed

| Linalehikulaadsed |
| --- |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Angiospermae*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts | **LinalehikulaadsedSantalales*  |

**Linalehikulaadsed** (*Santalales*) on õistaimede selts.

## Sugukondi

* linalehikulised (*Santalaceae*)
# Ciskei

| Ciskei |
| --- |
|

---

 |
| koosa IRiphabliki ye Ciskei |
| afrikaani Republiek Ciskei |
| inglise Republic of Ciskei |
|

---

 |
|

Ciskei lipp
Ciskei vapp

---

 |
|
Pindala: 7760 km² |
|
Elanikke: 630 350 (1980) |
|
Rahvastikutihedus: 81,2 in/km² |
|
Pealinn: Bisho |
|  |

**Ciskei** oli bantustan Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Eraldi haldusüksusena loodi Ciskei 1961. aastal. See oli üks kahest koosade bantustanist Transkei kõrval. 1972 kuulutas LAV valitsus Ciskei autonoomseks. Peaministriks sai Lennox Sebe.

1970. aastatel hakati koosasid Ciskeisse ümber asustama. 1981 kuulutas LAV valitsus Ciskei neljanda bantustanina iseseisvaks ja kõik selle elanikud kaotasid LAV kodakondsuse. Nagu teistegi bantustanide puhul, ei tunnustanud teised riigid Ciskei iseseisvust. 1990 haaras võimu brigaadikindral Oupa Gqozo, kes valitses diktaatorina 1994. aastani, mil Ciskei liideti Ida-Kapimaa provintsiga.
# Vanaaeg

Vana-Egiptuse ajast säilinud Khafre püramiid ja Chephreni sfinks
**Vanaaeg** on ajajärk, mis algas kirja tekkimisega ning lõppes Lääne-Rooma keisririigi lagunemisega. Sellele järgnes keskaeg. Tegemist on aega märkiva suhtelise mõistega, millele vastava aja algus on piirkonniti ja kultuuriti erinev. Vanaajale eelnes esiaeg, millega peetakse silmas aega enne riikide teket ja kirja kasutuselevõttu.

Ajaloolise mõistena võeti sõna kasutusele renessansiajal ja vanaajaks (antiikajaks) nimetati Vana-Kreeka ja Vana-Rooma antiikkultuuri ajastut; vanaajale järgnenud keskaega alustati umbes 5. sajandist pKr. Hiljem, kui tekkisid raskused mõiste rakendamisel väljaspool Vahemere maid, hakati sõna "antiikaeg" kõrval kasutama üldisema tähendusega mõistet "vanaaeg". Konkreetse ajaloo jagamise vana-, kesk- ja uusajaks kinnistas saksa ajaloolane Christophorus Cellarius 1702. aastal.

Ajaloo liigendamist vanaks, keskmiseks ja uueks perioodiks kasutatakse ka vanaaja tsivilisatsioonide (Egiptus, Assüüria, Babüloonia, hetiidid) ajaloos.

## Vanaaeg Eestis

Eestis vanaaega ei olnud, sest enne 13. sajandit puudus Eestis riiklik korraldus. Ajalooline aeg algas seetõttu keskajaga.

## Vaata ka

* Antiikaeg
* Vanaaja muusika

## Vaata ka
# Autonoomne piirkond (Portugal)

**Autonoomne piirkond** (portugali keeles *região autónoma*) on Portugali 1. järgu haldusüksus, millele Portugali keskvalitsus on andnud autonoomia.

Portugalis on kaks autonoomset piirkonda: Assooride autonoomne piirkond (*Região Autónoma dos Açores*) ja Madeira autonoomne piirkond (*Região Autónoma da Madeira*). Portugali mandriosas asuvad 1. järgu haldusüksused kannavad ringkonna nime ja neil puudub autonoomia.

Autonoomne piirkond kui haldusüksus loodi 1976. aasta põhiseadusega ja nende arv ei ole sellest ajast alates muutunud. Igal autonoomsel piirkonnal on oma parlament ja valitsus. Portugali keskvõimu esindab autonoomses piirkonnas alates 2005. aasta põhiseaduse parandusest Portugali presidendi ametisse nimetatud vabariigi esindaja (*Representante da República*). Vabariigi esindaja nimetab valimistulemusi arvestades ametisse ka autonoomse piirkonna valitsuse esimehe.

## Viited
# Gini koefitsient

Gini koefitsient = A/(A+B)
**Gini koefitsient** ehk **Gini kordaja** (hääldus `[džini]`) on ühiskonna tulude jaotuse ebavõrdsuse näitaja. Mida suurem on Gini koefitsient, seda ebavõrdsem on tulude jaotus. Näitaja võttis kasutusele Itaalia statistik Corrado Gini.

Gini koefitsient leitakse tulugruppide kumulatiivset osatähtsust kogutulus väljendava Lorenzi kõvera ja perfektselt ühtlase tulujaotuse korral joonistuva sirge (absoluutse võrdsuse joone) vahelise pindala suhtena mainitud sirge alusesse pindalasse. Seega jääb näitaja arvväärtus alati vahemikku 0–1.

**Gini indeksiks** nimetatakse sama näitajat protsentides väljendatuna (indeks saadakse koefitsiendi korrutamisel sajaga).

Tulude jaotust loetakse suhteliselt võrdseks, kui koefitsient on vahemikus 0,2–0,35. Arenenud tööstusriikide Gini koefitsient jääb sellesse vahemikku. Arenguriikide Gini koefitsient jääb vahemikku 0,45–0,6.

Eri riikide Gini koefitsientide võrdlemisel on oluline teada, millise tulu ja milliste tulugruppide alusel on koefitsient arvutatud ning millist arvutusmetoodikat on kasutatud. Näiteks erinevad tavaliselt riigi Gini koefitsiendid bruto- ja netotulu kohta.

## Eesti Gini koefitsient

2011. aastal oli Eesti Gini koefitsient Statistikaameti andmetel 0,2622.

2000. aastal oli Eesti sissetulekute ebavõrdsuse poolest maailma riikide arvestuses 61. kohal. Euroopa Liidu riikidest oli Eestist tagapool vaid Portugal. 2001. aastal arvutati Eesti Gini koefitsiendiks 0,38. Maakondlikult oli koefitsient kõrgeim Harju- ja Tartumaal.

## Vaata ka

* Maailma riikide järjestus sissetulekute ebavõrdsuse järgi

## Viited
# Maavärina magnituud

Klindijärsaku varing Eestis (15.03.2018 kl 00:10), mis tuvastati magnituudiga 0,9 seismilise sündmusena
Haiti pealinn Port-au-Prince 2010. aastal pärast maavärinat magnituudiga 7
**Magnituud** on suurus, millega kirjeldatakse maavärina võimsust. Näiteks Richteri skaala järgi on magnituud maavärina võimsuse kümnendsuurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.

Maavärina magnituud Richteri skaala järgi ei ole seega mitte füüsikaline mõõtühik (nagu meeter, kilogramm jms), vaid maavärina võimsuse suurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.

Tegelikult mõõdetakse seismogrammidelt spetsiifiliste maavärina lainete tekitatud võngete amplituudi.

Maavärina magnituud on defineeritud järgmiselt:

> Magnituud = LOG (maavärina energia / etalonmaavärina energia)
>
>

Energia on meetodi kasutuselevõtmise aega (1935. aasta) arvesses võttes tihti esitatud ergides.

Etalonmaavärinaks on võetud sellise võimsusega maavärin, mis tekitab seismogrammil 1 μm suuruse võnke 100 km kaugusel maavärina epitsentrist standardse torsioonseismograafi puhul. Ettekujutuse saamiseks olgu öeldud, et see vastab 15 g TNT lõhkemisele.

Seismograafi registreeritud seismogrammil tekkinud võnke amplituudi suhteline suurus kasvab ruutjuurseosega võimsuste suhtest (magnituudist). Samal ajal kehtib ka ruutseos kaugusest, mis tähendab, et kaks korda kaugemal (200 km) väheneb amplituud neli korda.

Leides maavärina toimumise koha ning sügavuse, hinnatakse toimunud tõuke tugevust magnituudides, s.o suhtelist energia hulka, mis on vabanenud maavärina toimumisel.

**Näide:**

Maavärin magnituudiga 8,6 » energiaga 1026 ergi.

Sellele vastab 100 km kaugusel epitsentrist asuva seismograafi registreeritud seismogrammil võnkumine, mille amplituud on umbes 20 mm (20 000 μm).

**Märkus:**

Varem kasutusel olnud suhtelisest ühikust "ball" on loobutud.

## Viited
# Polaarfront

**Polaarfront** on polaarpöörise arktilist külma õhku ja sooja parasvöötme õhku eraldav õhumasside eraldusjoon ehk front.

Polaarfront ulatub poolusel umbes 10 kilomeetri kõrgusele ja laskub lõunapoolses servas maapinnale. Polaarfrondi ülapiiril puhub jugavool – väga tugev lääne- (läänevool) või idatuul (idavool). Polaarfront ei asetse pooluse ümber ühtlase ringina, vaid lookleb laineliselt põhja-lõuna suunas, liikudes aeglaselt läände. Sellist lainetamist nimetatakse Rossby laineteks.

## Viited
# Hääleõigus

**Hääleõigus** (ka: *hääletamisõigus*) on õigus osaleda hääletusel. Seejuures võib erinevatel hääletustel olla hääleõigus eri inimestel/gruppidel ja eri isikud/grupid, kellel on hääleõigus, võivad omada erinevat hulka hääli.

Hääleõigus võib olla: kodanikul riigis, riigikogu liikmel riigikogus, riigil riikide ühenduses jne.

Demokraatias võimaldab hääleõigus osaleda rahvahääletustel, sealhulgas valimistel. Esindusdemokraatiaga riikides on hääleõiguse näideteks valimisõigus ja rahvahääletamisõigus – esimene on õigus osaleda valimistel, teine on õigus osaleda muudel rahvahääletustel.

Hääleõigus kindlas riigis on tavaliselt selle riigi täisealistel ja otsustusvõimelistel kodanikel.

Teatud ühiskonnaliikmetel, nagu näiteks kinnipeetavatel, võib olla hääleõigus piiratud.

## Hääleõiguslike kodanike arv Eestis

Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuar 2006 seisuga hääleõiguslike kodanike arv Eestis kokku 892 143, millest näiteks:

Tallinnas 239 346,
Tartus 71 774,
Pärnus 32 111,
Narvas 21 780,
Kohtla-Järvel 15 822,
Viljandis 15 739,
Rakveres 12 716,
Kuressaares 11 800
Võrus 11 105.
2003. aasta Riigikogu valimistel oli Eestis 859 714 hääleõiguslikku kodanikku.

2019. aasta Riigikogu valimistel oli hääleõiguslikke inimesi 958 571, neist 77 881 on alaliselt välisriikides elavad Eesti kodanikud.

## Vaata ka

* Valimisõigus

## Viited

## Välislingid

* Siseministeerium 2006: Eesti hääleõiguslike kodanike arv on tõusnud 32 429 võrra
# Ookeaniline mägi

Ookeaniliste mägede paiknemine
**Ookeaniline mägi** ehk **veealune mägi** on ookeanis paiknev veealune mägi, mille tipp on võrreldes lameda tipuga gaiotitega teravam.

Ookeaniliste mägede tipud on gaiotitega võrreldes teravamad, sest nad pole kunagi üle merepinna ulatunud ega merelainete poolt erodeeritud. Ookeanilised mäed on kuuma täpi vulkanismi saadus. Aktiivse vulkanismi korral võivad nad aja jooksul saada ookeanilisteks saarteks. Tavaliselt peetakse ookeanilise mäe nime vääriliseks vaid neid merepõhja pinnavorme, mis tõusevad ümbritsevast alast rohkem kui 1000 meetrit kõrgemale.

Ookeanilised mäed esinevad peamiselt Vaikses ookeanis.
# Koolera

| Koolera |
| --- |
|
cholera |
|  |
|
Surmatoov koolera

---

 |
| Klassifikatsioon ja välisallikad |
| RHK-10 |
AA.00 |
| RHK-9 |
001 |
| MedlinePlus |
000303 |
| eMedicine |
med/351 |
| MeSH |
D002771 |

**Koolera**  (ladina keeles *cholera*) on äge nakkushaigus, mille tekitajaks on kooleravibrioonid (*Vibrio cholerae*). Nad on gramnegatiivsed, komakujulised bakterid, kes vajavad elutegevuseks aeroobset keskkonda. Nakatumine toimub fekaal-oraalsel teel. Koolera esineb eelkõige sooja kliimaga maades, kus sageli tarbitakse puhastamata joogivett ja pesemata toiduaineid. RHK-10 alusel klassifitseeritakse koolerat järgmiselt:

* Vibrio cholerae 01, biovar cholerae koolera (A00.0)
* Vibrio cholerae 01, biovar eltor'i koolera (A00.1)
* Täpsustamata koolera (A00.9)

## Patogenees ja kliiniline pilt

Haigusetekitaja siseneb organismi suu kaudu ning kinnitub seejärel soole mikrohattudele, kus hakkab paljunema ning eritama enterotoksiini, mis viib vee ja elektrolüütide kaole hüpersekretsiooni näol.
Haigus algab enamasti kõhulahtisusega. Väljaheide on vedel ning paari tunni möödudes omandab hallikasvalge värvuse. Kõhulahtisusega kaasneb ka oksendamine, iiveldustunne võib puududa. Suur veekadu kutsub esile tugeva janu, kuid vedelikku tarbides oksendatakse see üsna pea välja. Haiguse raskema kulu korral võib päeva jooksul kaotatud vee kogus ulatuda 30 liitrini.

Haigus progresseerub kiiresti ja haige kehatemperatuur langeb. Tekivad krambid ning nahk omandab kahvatu tooni, kujunevad mikrotsirkulatsioonihäired. Lisaks sellele teravnevad näo piirjooned ning patsient muutub raugalikuks. Mineraalsoolade ja vee vähesuse tõttu kujuneb välja hüpovoleemiline šokk, tekib hapnikuvaegus ja see viib omakorda metaboolse atsidoosi väljakujunemisele.

## Ravi ja profülaktika

Koolera ravis on esmatähtis elektrolüütide vähesuse likvideerimine spetsiaalsete toitesegudega. Lisaks sellele manustatakse ka tetratsükliini ja gentomütsiini.

Kooleraepideemiad pole haruldased ning seetõttu tuleb haige võimalikult kiiresti hospitaliseerida ja panna karantiini. Nakatumise vältimiseks tuleb toiduained enne söömist korralikult pesta, samuti pidada kinni elementaarsetest hügieeninõuetest. Nakkusohtlikesse piirkondadesse sõitmise eel peab end kindlasti vaktsineerima.

## Vaata ka:

* bakteriofaag
* CTXφ bakteriofaag (ingl keeles)
# Glatsioisostaasia

**Glatsioisostaasia** on litosfääri vertikaalsihiline liikumine, mille põhjuseks on selle kohal lasuva liustiku lisanduv või vähenev mass.

Mida raskem on maapinna kohal olev liustik, seda sügavamale astenosfääri vajub litosfäär. Kui liustik sulab, siis selle mass väheneb ning plastiline astenosfäär taastab külgnevate litosfääriosade survel oma esialgse kuju ning surub maapinda ülespoole. Seetõttu kerkib maapind aladel, kust liustik hiljuti taandus. Glatsioisostaatilisi liikumisi nimetatakse **glatsioisostaatiliseks korrektsiooniks**.

Ka Eesti maapinna aeglast kerkimist (kagu-loodesuunaline maatõus jääb vahemikku 0,3–3,3 mm/aastas) seostatakse glatsioisostaatilise korrektsiooniga, mis järgnes Weichseli jäätumise lõppemisele. Seda maapinna liikumist on Eestis nimetatud ka **maakerkeks**, **maatõusuks**, **neotektooniliseks maakerkeks** ja **neotektooniliseks maatõusuks**. Lisaks sellele triivib Eesti koos Euraasia laamaga Maa massikeskme suhtes pidevalt kiirusega u 25 mm/a kirde suunas.

## Vaata ka

* Isostaasia
* Glatsioeustaasia

## Viited
# Harilik merikann

| Harilik merikann |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Nelgilaadsed *Caryophyllales*  |
| Sugukond |
Tinajuurelised *Plumbaginaceae*  |
| Perekond |
Merikann *Armeria*  |
| Liik | **Harilik merikann**  |
| Binaarne nimetus |
| Armeria maritima  |

**Harilik merikann** (*Armeria maritima*) on taimeliik tinajuureliste sugukonnast.

Taime leidub ka Eestis. Eestis kasvab ka taime alamliiki roosa merikann (*Armeria maritima* subsp. *elongata*).

## Välislingid

* Roosa merikann andmebaasis eElurikkus