Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nelk

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimede perekonnast; vürtsi kohta vaata artiklit Nelk (vürts)* |

---

| Nelk |
| --- |
|  Nurmnelk (*Dianthus deltoides*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Nelgilaadsed *Caryophyllales*  |
| Sugukond |
Nelgilised *Caryophyllaceae*  |
| Perekond | **NelkDianthus* L. |

Nõmmnelk (*Dianthus arenarius*)
Aasnelk (*Dianthus superbus*)
**Nelk** (*Dianthus*) on rohttaimede või poolpõõsaste perekond nelgiliste sugukonnas. Perekonda kuulub umbes 300 liiki.

## Nomenklatuur

Carl von Linné antud nimetus *Dianthus* tuleb kreekakeelsetest sõnadest *Dios* ('jumal') ja *anthos* ('õis') ning tähendab 'jumalik õis'.

## Ajalugu

Esimesena on nelki maininud vanakreeka botaanik Theophrastos.

## Kirjeldus

Nelgi õied on radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega. Õite värvus ulatub olenevalt sordist valgest üle roosa kuni punase ja tumepunaseni.

Viljaks on kupar, mis sisaldab vähemalt 40, vahel üle 100 seemne. Lisaks seemnetele võib nelk paljuneda risoomiga.

Taime õied lõhnavad nõrgalt.

## Levila

Nelk on levinud Euraasias. Mõni liik elab Aafrikas, üks (*Dianthus repens*) Põhja-Ameerika tundras.

## Liigid

Nelgiliigid annavad omavahel sageli viljakaid hübriide. See teeb liikide määratlemise perekonnas keeruliseks.

Eestis kasvab pärismaisena kolm liiki nelke:

* nurmnelk (*Dianthus deltoides*) – tumeroosade õitega, kasvab kuivadel niitudel, sagedasem kui teised kaks liiki
* nõmmnelk (*Dianthus arenarius*) – valgete õitega, kasvab liivikutel
* aasnelk (*Dianthus superbus*) – heleroosade õitega, kõrgekasvulisem kui teised kaks liiki, haruldane

Püsilillena kasvatatakse Eestis introdutseeritud liikidest peamiselt

* sulgnelki (*Dianthus gratianopolitanus*)
* alpi nelki (*Dianthus alpinus*)
* habenelki (*Dianthus barbatus*)
* hiina nelki (*Dianthus chinensis*)
* hedevigi nelki (*Dianthus c.* var. *heddewigii*)
* aednelk (*Dianthus caryophyllus*).

## Sordid

Maailmas on registreeritud üle 27 000 nelgisordi. Mõned nendest on üheaastased, teised kaheaastased: esimesel aastal kasvatavad ainult lehed ja õitsevad järgmisel.

## Ökoloogia

On putukaliike, mille röövikud toituvad nelgil. Selliste hulka kuulub ka kapsaliblikas. Sealjuures perekonnas *Coleophora* toituvad kolm liiki ainult nelgil.

## Sümboolika

Maailma poliitikas on punane aednelk (*D. caryophyllus*) revolutsiooni ja vasakpoolsete sümbol. Nõukogude Liidus peeti nelki revolutsiooni ja Suure Isamaasõja võidu sümboliks, millega tähistati 9. maid ja 7. novembrit. See traditsioon on säilinud tänapäevani.

## Vaata ka

* Tulinelk (*Lychnis*)

## Välislingid

* Nelk. Liigikirjeldused. Plantex AS koduleht.
# The Independent

The Independent| Tüüp |
päevaleht |
| Omanik |
Aleksandr Lebedev Evgeny Lebedev |
| Formaat |
280×430 mm (*compact*) |
| Väljaandja |
Independent Print Limited |
| Toimetaja |
Amol Rajan |
| Asutatud |
1986 |
| Keel |
inglise |
| Toimetus |
Northcliffe House, Canary Wharf, London, UK |
| Trükiarv |
62 568 (esmasp–laup); 104 488 (pühap) |
| Sõsarajalehed | *The Independent on Sunday* *The i* |
| ISSN |
0951-9467 |

**The Independent** on Londonis ilmuv Briti päevaleht.

Ajalehe asutasid 1986. aastal kolm endist The Daily Telegraphi ajakirjanikku: Andreas Whittam Smith, Stephen Glover ja Matthew Symonds.

2010. aasta 25. märtsil müüdi majandusraskustesse sattunud väljaanne vene miljardärile Aleksandr Lebedevile kuuluvale ettevõttele Independent Print Limited.

2014. aasta märtsis oli ajalehe keskmine trükiarv 63 907, pühapäevase väljaande keskmine trükiarv oli 100 549.

2016. aasta 26. märtsil ilmus ajalehe viimane paberväljaande number.

## Seotud väljaanded

The Independent on Sunday| Tüüp |
pühapäevaleht |
| Omanik |
Aleksandr Lebedev Evgeny Lebedev |
| Toimetaja |
Lisa Markwell |
| Asutatud |
1986 |
| Toimetus |
Northcliffe House, London, Ühendkuningriik |
| Trükiarv |
155 661 |
| ISSN |
0958-1723 |

### The Independent on Sunday

The Independent on Sunday on pühapäeviti ilmuv The Independenti sõsarleht.

### The i

The i| Tüüp |
päevaleht |
| Omanik |
Aleksandr Lebedev Evgeny Lebedev |
| Formaat |
280×430 mm (*compact*) |
| Väljaandja |
Independent Print Tri Active Media (iOS edition) |
| Toimetaja |
Oliver Duff |
| Asutatud |
2010 |
| Toimetus |
Northcliffe House, London, Ühendkuningriik |
| Trükiarv |
292 801 (märts 2014) |

2010. aasta oktoobris ilmuma hakanud **The i** on ajalehe The Independent sõsarleht. The i on omaette ajaleht, kuid avaldab mõningaid artikleid ka The Independentist.

### The (RED) Independent

**The (RED) Independent** on korrapäratult ilmuv väljaanne, mis on andnud päeva müügitulust poole heategevusele. Esmaväljaanne, mille toimetajaks oli Bono, ilmus 2006. aasta mais. 2006. aasta septembris ilmunud The RED Independenti väljaande on kujundanud Giorgio Armani.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (kodulehe mobiilivariant)
* The i
# Uusaeg

**Uusaeg**, ka **modernsus** (inglise keeles *modernity*, *modern times*) on ajalooperiood umbes 1500 kuni umbes 1914/1918, seega suurtest maadeavastustest ja renessansist Esimese maailmasõjani.

Uusaega on periodiseeritud mitut moodi. Uusaja alguseks on loetud:

* aastat 1453, mil türklased (Osmanite riik) vallutasid Konstantinoopoli;
* aastat 1492, mil Christoph Kolumbus avastas Ameerika;
* aastat 1494, mil algasid Itaalia sõjad;
* aastat 1500 kui üldistatud daatumit, mida seostatakse suurte maadeavastustega, renessansi ja humanismi algusega ning territoriaalriikluse ja absolutismi kujunemisega;
* aastat 1517, mil Martin Luther algatas reformatsiooni;
* aastat 1527, mil Saksamaa palgasõdurid vallutasid ja rüüstasid Rooma (*Sacco di Roma*);
* aastat 1648, mil Vestfaali rahuga lõppes Kolmekümneaastane sõda.

Marksistlikus ajalookäsitluses on uusaeg seostatud kapitalistliku ühiskondlik-majandusliku formatsiooniga. Selle kontseptsiooni kohaselt algas uusaeg siis, kui kapitalism saavutas võidu feodalismi üle. Uusaja algust dateeritakse marksismis Inglise revolutsiooniga (1640–1660).

Uusaja lõpuks loetakse Esimese maailmasõja algust või lõppu (1914/1918). Marksistlikus ajalookirjutuses peetakse selleks Vene oktoobrirevolutsiooni (1917).

Sama perioodi on jaotatud ka varauusajaks ja "päris" uusajaks, mille piir on umbkaudu 1800. aastal (sageli tõmmatakse piir 1789., Prantsuse revolutsiooni algusaastaga).

Uusaja alus on matemaatiline loodusteadus, millest lähtub masinlik tehnika. Uusaja maailmapilt on süsteem, mis on allutatud kalkuleerivale majandamisele ja ratsionaalsele, objektiveerivale teadmisele. Tehnika muutis ümbruse ressursiks ja suuremahuliseks tarvitamisobjektiks.

## Eesti uusaeg

 *Pikemalt artiklis Eesti uusaeg*
Eestis on uusaja alguseks (keskaja lõpuks) peetud kas 1520.–1530. aastatel siiamaile jõudnud reformatsiooni või aastatel 1558–1583 kestnud Liivi sõda, enam küll viimast. Uusaja lõpuks on pakutud ärkamisaja, 20. sajandi või Esimese maailmasõja algust.
# David Silva

David Silva (2017)
**David Josué Jiménez Silva** (sündinud 8. jaanuaril 1986 Las Palmas de Gran Canaria linnas) on Hispaania endine jalgpallur. Ta mängis Hispaania ja Inglismaa klubides ning Hispaania jalgpallikoondises poolkaitsjana.

Silva alustas klubikarjääri Hispaanias Valencias. Aastatel 2010–2020 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City. Ta tuli klubiga Inglismaa meistriks neljal korral. 2017. aastal valiti ta Manchester City aasta jalgpalluriks. Hooaegadel 2011–2012, 2017–2018 ja 2019–20 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Pärast Manchester Cityst lahkumist mängis ta 2020–2023 Real Sociedadis.

## Koondisekarjäär

Silva tegi Hispaania rahvuskoondises debüüdi 15. novembril 2006 sõprusmängus Rumeenia vastu. Esimese värava lõi rahvuskoondise särgis 22. augustil 2007 sõprusmängus Kreeka vastu.

Hispaania meeskonnas võitis ta kuldmedali 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.

Ta kuulus Hispaania koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2009. ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Hispaania koondises lõi ta aastatel 2006–2018 kokku 35 väravat, millega ta on paremuselt Hispaania kõigi aegade neljas väravakütt.

2018. aasta augustis teatas ta koondisekarjääri lõpetamisest.

## Saavutused

Valencia
* Copa del Rey: 2007–08

Manchester City
* Premier League: 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19
* FA Cup: 2010–11, 2018–19
* Football League/EFL Cup: 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* FA Community Shield: 2012, 2019

## Viited

## Välislingid
# Gofio

**Gofio** on Kanaari jahu, mis on valmistatud pruunistatud teraviljadest (tavaliselt nisust või maisist) või muudest tärkliserikastest taimedest (nt ubadest ning ajalooliselt ka sõnajalajuurest).

Küpsetatud gofioGofiol on olnud Kanaari köögis oluline osa juba kaua. Kasutamiseks on erinevaid viise: olgu siis magusate pallikestena, saiana, praetult köögiviljadega, pudruna või niisama piimaga segatult.

Oma olemuselt on see sarnane Eesti kamaga.

Gofio valik poelettidel
Arvatakse, et odrast ja risoomidest jahvatatud gofio oli Kanaari saarte põliselanike guantšide põhitoit. Ka gofio nimetus tuleneb nende keelest ja on enimtuntud siiani kasutuses olev guantši sõna.

Hispaania kodusõja ajal ja kodusõjajärgsel perioodil ilmnenud näljahädaga esines kogu Hispaanias lastel arvukalt rahhiiti, välja arvatud Kanaari saartel tänu gofio toiteväärtusele.

Tänu kanaari väljarändajatele võib gofio variatsioone leida ka Colombias, Tšiilis, Dominikaani Vabariigis, Puerto Ricol, Uruguays ja Venezuelas.

## Viited
# Polüneeslased

Joovastava joogi, Samoa kava tegijad
**Polüneeslased** on etnolingvistiline rühm, mis koosneb tihedalt seotud etnilistest rühmadest, mis on pärit Polüneesiast. Polüneesia hõlmab Vaikse ookeani Polüneesia kolmnurga saari. Arvatakse, et polüneeslaste esivanemad tulid Vaikse ookeani saartele suurte merekõlblike kanuudega Indoneesiast ja Filipiinidelt umbes 1000 eKr. Rühm on osa suuremast austroneesia etnolingvistilisest rühmast. Polüneeslased räägivad polüneesia keeli, mis on austroneesia keeleperekonna okeaania alamperekonna haru. Polüneeslastest on enim maoorisid, neile järgnevad samoalased, põlishavailased, tahitilased, tongalased ja Cooki saarte maoorid.

2012. aasta seisuga elas maailmas hinnanguliselt 2 miljonit etnilist polüneeslast. Enamik neist elab iseseisvates Polüneesia rahvusriikides (Samoa, Niue, Cooki saared, Tonga ja Tuvalu) või moodustavad vähemuse sellistes riikides nagu Austraalia, Tšiili (Lihavõttesaar), Uus-Meremaa, Prantsusmaa (Prantsuse Polüneesia ning Wallis ja Futuna) ja Ameerika Ühendriikides (Hawaii ja Ameerika Samoa), samuti Briti ülemereterritooriumil Pitcairni saartel.

Polüneeslastel on suurepäraste meresõitjate maine, sest nad on asustanud üksteisest nii kaugel asuvaid saari nagu Hawaii, Lihavõttesaar ja Uus-Meremaa. Polüneesia elanikud sooritasid selliseid reise, kasutades kanuusid ja iidseid navigeerimisoskusi, mille hulgas on tähtede, hoovuste, pilvede ja lindude liikumise lugemine. Polüneeslased on neid navigeerimisoskusi edasi õpetanud põlvest põlve.

## Viited
# Mahagonipuu

| Mahagonipuu |
| --- |
|  *Swietenia macrophylla* vili ja lehed |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Seebipuulaadsed *Sapindales*  |
| Sugukond |
Meelialised *Meliaceae*  |
| Perekond | **MahagonipuuSwietenia*  |
| Liigid |
| *Swietenia mahagoni*
*Swietenia macrophylla*
*Swietenia humilis* |

**Mahagonipuu** (*Swietenia*) on pooligihaljaste lehtpuude perekond meelialiste sugukonnast. Selle leviala on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Mahagonipuu perekonda kuulub kolm lehtpuuliiki.

## Kirjeldus

Mahagonipuid on kolme liiki.

* Päris-mahagonipuu (*S. mahagoni*) on kirjasõnas esmamainitud 1911. aastal. Puit on punakaspruun, sirge kiu ja peene tekstuuriga ning enamasti oksavaba.
* Suurelehine mahagonipuu (*S. macrophylla*) on väärispuu, mida on esimest korda istutatud 1907. aastal Manilas ja 1913. aastal Mount Makilingi metsanduskoolis. Selle puit on kvaliteetne, ilus ja vastupidav.
* Honduurase mahagonipuu (*S. humilis*) on vähem levinud mahagonipuuliik, kuid sel on samad omadused nagu teistel liikidel.

## Liigid

| Pilt | Seemnekaunad | Üldnimetus | Teaduslik nimi | Levila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Honduurase mahagonipuu | *Swietenia humilis* | Sierra Madre mäestik, Mehhiko, Guatemala, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica  |
|  |  | Suurelehine mahagonipuu | *Swietenia macrophylla* | Mehhiko, Kesk- ja Lõuna-Ameerika, Amazonase piirkond |
|  |  | Päris-mahagonipuu | *Swietenia mahagoni* | USA Lõuna-Florida, Bahama, Kuuba, Antillid, Jamaica, Haiti |

## Levila ja kasvukoht

Ladina-Ameerikas on honduurase mahagoni laialdaselt kasutatud tarbepuiduna ja tänapäeval kasvatatakse seda ka istandustes. Puu kasvab keskmiselt 30–40 meetri kõrguseks, kuid võib kasvada kuni 70 meetri kõrguseks; tüve läbimõõt on keskmiselt 3,5 meetrit. Honduurase mahagon kasvab põhiliselt Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika Amazonase vesikonnas.

## Kasutamine

Mahagoni puitu kasutatakse tavaliselt kvaliteetse sise- ja välimööbli, uste, aknaraamide, terrasside, kirstude ja käsitööesemete valmistamiseks.

Honduurase mahagoni (*S. macrophylla*) vilja nimetatakse ka taevaviljaks, kuna puu viljad kasvavad taeva poole. *S. macrophylla* vilju on kaubanduslikult kasutatud tervisetoodetes vereringe ja naha seisundi parandamiseks. Eriti tõhusad raviomadused on *S. macrophylla* seemnel. Malaisias on seemneid traditsiooniliselt kasutatud kõrgvererõhktõve ja diabeedi raviks ning valuvaigistina. Ka Indoneesia rahvameditsiinis on seemneid kasutatud diabeedi, kõrgvererõhktõve ja malaaria raviks.

Mahagon, mida on nimetatud ka Amazonase roheliseks kullaks, on kõige väärtuslikum Amazonase vihmametsast pärinev puit. Suurem osa Brasiilia mahagonist eksporditakse. Brasiilia mahagonist tehtud luksustooteid müüakse maailma jõukaimate riikide prestiižikates jaemüügipunktides.

Keskkonnakaitseorganisatsioon Greenpeace peab mahagonikaubandusega seotud ettevõtteid korrumpeerunuks ning väidab, et see tööstusharu soosib Amazonase vihmametsa seadusvastast hävitamist ja ohustab selle elusloodust.

## Viited
# Puuvillapõõsas

| Puuvillapõõsas |
| --- |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Kaheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Kassinaerilaadsed *Malvales*  |
| Sugukond |
Kassinaerilised *Malvaceae*  |
| Perekond | **PuuvillapõõsasGossypium*  |

**Puuvillapõõsas** (*Gossypium*) on taimede perekond kassinaeriliste sugukonnas.

## Liike

* *Gossypium hirsutum* – harilik puuvillapõõsas

## Välislingid

* Puuvillapõõsas andmebaasis eElurikkus
# Pink

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mööbliesemest, töövahendi kohta vaata artiklit tööpink, laulja kohta vaata artiklit P!nk, teatud madala pingi kohta vaata artiklit järi, moebrändi kohta vaata artiklit Pink (Victoria's Secret)* |

---

**Pink** on iste, mis on harilikult kõva, jalgadega ja mahutab kõrvuti istuma mitu inimest.

Pink on tihti valmistatud puidust, aga võib olla ka kivist, betoonist, metallist või muust materjalist.

Pingil võib olla, aga ei pea olema seljatugi, käetoed.

Pinke kasutatakse nii toas kui õues.

* Jalapink
* Lihtne seljatoega puust pink
* Puust aiapink
* Metallist pargipink
* Tänavapink
* Kivist pink
* Kirikupingid
* Koolipink
* Koolipink Kihnu muuseumis
* Varjuga palkpink
* Palkpink
* Poolpalgist ja pakkudest pink
* Massiivsest jalakatüvest ühes tükis lõigatud pink (otse) ja kuusest saetud lahtivõetav pink (vasemal)
* Pingid Ruhnu puukirikus

## Vaata ka

* rabamispink
* rennitagune pink
* seinapink

## Välislingid

 Pink – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Kääbuskaruslased

| Kääbuskaruslased |
| --- |
|  *Pseudoips prasinana* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Lülijalgsed *Arthropoda*  |
| Klass |
Putukad *Insecta*  |
| Selts |
Liblikalised *Lepidoptera*  |
| Sugukond | **KääbuskaruslasedNolidae* Bruand, 1847 |

**Kääbuskaruslased** (*Nolidae*) on sugukond liblikalisi.

Sugukonda kuulub kokku umbes 1700 liiki.

See takson kuulus varem sugukonda öölased (*Noctuidae*).

## Perekondi

* *Nola* – kääbuskaruslane

## Vaata ka

* karuslased
# Naatriumhüdroksiid

| Naatriumhüdroksiid |
| --- |
|  |
| Keemiline valem | NaOH |
| Molaarmass | 40 g/mol |
| Tihedus | 2,13 g/cm3 |
| Lahustuvus vees | 111 g/100 g (20 °C) |
| Sulamistemperatuur | 318 °C |
| Keemistemperatuur | 1390 °C |

**Naatriumhüdroksiid** ehk **seebikivi** (varem ka *kaustiline sooda*) on keemiline ühend valemiga NaOH.

Naatriumhüdroksiid on kõrgelt niiskustimav valge tahke aine. See on söövitav aine, tugev alus. Kasutatakse torupuhastusvahendina.

## Reageerimine soolhappega

Aluseline naatriumhüdroksiid reageerib soolhappega. Reaktsiooni saaduseks on keedusool ja vesi.

NaOH + HCl → NaCl + H2O

## Reageerimine amfoteersete metallidega

1986. aastal vedas üks Ühendkuningriigi alumiiniumist paagiga auto 25%-list NaOH vesilahust. See tekitas paagis suure rõhu ja suuri kahjustusi. Alumiinium reageeris naatriumhüdroksiidiga, mistõttu tekkis gaas (vesinik), mis tekitas suurt rõhku.

2Al + 2NaOH + 6H2O → 2Na[Al(OH)4] + 3H2↑

## Tootmine

1998. aastal ulatus naatriumhüdroksiidi maailmatoodang 45 miljoni tonnini. Põhja-Ameerikas ja Aasias kokku toodeti umbes 14 miljonit tonni ja Euroopas 10 miljonit tonni. Aastal 2004 toodeti 60 000 000 tonni NaOH-d, kuid nõudlus oli vaid 51 000 000 tonnile.

2Na+ + 2H2O + 2e− → H2 + 2NaOH
Naatriumhüdroksiidi graanulid
## Kasutamine

Naatriumhüdroksiidi kasutatakse laialdaselt mitmetes valdkondades, sh kus on vaja tõsta lahuse pH-d ja neutraliseerida happeid. Keetmisel rasvaga moodustab naatriumhüdroksiid seebi. Kasutatakse torude puhastusvahendina, lahustab rasvasid, toiduõlisid ja valgulisi aineid. Toidutööstuses kasutatakse NaOH-d happesuse regulaatorina (E524).

Naatriumhüdroksiidilahuseid ei tohiks hoiustada amfoteersetest metallidest (sh alumiinium) koosnevatest anumates. NaOH aeglaselt söövitab klaasi, seega klaas sobib vaid aine lühiajaliseks kasutamiseks. Pikaajaliseks NaOH-i hoiustamiseks sobivad mitmed plastmassist (HDPE, XLPE, PVC jt) ja terasest anumad.
# Viinamonopol

**Viinamonopol** (harvemini ka *alkoholimonopol*) on ainuõigus kaubelda alkohoolsete jookide ja piiritusega.

Venemaa keisririigis kehtis viinamonopol aastatel 1894–1914 ja Balti kubermangudes 1900–1914, seejärel kehtestati Esimese maailmasõja ajaks kuiv seadus (5. septembril 1914) ja paljud alkohoolseid jooke tootnud ettevõtted suleti. Eestis kehtis viinamonopol alates 1918. aastast kuni taasiseseisvumiseni.

Viinamonopolist saadud tulu moodustas Venemaa keisririigis 30%, maailmasõdadevahelises Eestis 15% riigitulust.

## Viited
# Alkoksürühm

Alkoksürühmasid
Arüüloksürühmad
Terminit **alkoksürühm** kasutatakse orgaanilises keemias tähistamaks rühma R–O– (kus R on alküülrühm) kas funktsionaalrühma või molekuli osa tähenduses. Alkoksürühmas on hapniku aatom üksiksideme kaudu seotud alküülrühmaga. Lihtsaimad esindajad on metoksürühm CH3O– ja etoksürühm C2H5O–.

Alkoksürühm või -rühmad esinevad näiteks eetrites ROR’, vinüüleetrites ROCH=CH2, alkoksüklorometaanides ROCH2Cl, estrites ROC(=O)R’, poolatsetaalides ROC(OH)HR’, atsetaalides (RO)(R’O)CHR’’, ortoestrites (RO)3CR’, anisoolis CH3OC6H5 jt. ühendites.

Analoogset tüüpi on **arüüloksürühmad**, milles hapniku aatom on seotud arüülrühmaga.

## Vaata ka

* Funktsionaalne rühm
# Silikaadid

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sooladest; mineraalide kohta vaata artiklit Silikaatsed mineraalid.* |

---

**Silikaadid** on ränihapete soolad.

Silikaatide hulka kuuluvad näiteks naatriumortosilikaat, naatriummetasilikaat, naatriumpürosilikaat jne.
# Haffi tõbi

**Haffi tõbi** on haigus, mis seisneb selles, et ööpäeva jooksul pärast kala söömist hakkavad skeletilihased kiiresti lagunema. Ka haige neerud võivad üles öelda. Umbes 1–2% haigestunutest sureb, ülejäänud tavaliselt tervenevad täielikult.

Esimest korda täheldati Haffi tõbe 1924 Läänemere kaldal Preisimaal Wisla ja Kaliningradi lahe rannikul. Haff tähendab osaliselt või täielikult suletud estuaari rannavalli või sääriga, enamasti madalad ja soojad, soodne veeõitsenguteks. Esimesed haigusjuhud esinesid haffide juures ja sealt ka nimetus haffi tõbi.

Järgneva 15 aasta jooksul täheldati tuhatkonda haigusjuhtu inimestel, lindudel ja kassidel, peamiselt suvel ja sügisel. Haigust seostati kalade, eriti angerja, haugi ja lutsu söömisega. Hiljem on esinenud ainult üksikud haigusjuhud, peamiselt NSV Liidus ja Saksamaal. Venemaal nimetatakse seda haigust mitmeti, sealhulgas Juksovski-Sartlani tõveks, sest inimesed on haigestunud Leningradi oblastis asuva Juksovski järve (1934–1936) ja Novosibirski oblastis asuva Sartlani järve lähedal (1947–1948). Haigus on nii haruldane, et mõnel aastal ei täheldata maailmas ühtki haigusjuhtu. Siiski on seda viimastel aastatel leitud näiteks USA-st ja Hiinast.

Haigust põhjustab mingi kalades sisalduv mürk, mille täpne olemus on veel välja selgitamata. USA 1997. aasta haiguspuhangut uuris Haiguste Kontrolli ja Ennetamise Keskus, kes leidis selles piirkonnas elanud kaladest ühe heksaanis lahustuva mittepolaarse lipiidi, mis tekitas katsehiirtel samasuguseid nähtusid. Seda mürki ei saa toidust kõrvaldada kuumutamisega, sest kõik 6 sel aastal USA-s haigestunut olid söönud küpsetatud või praetud kala.

Tõenäoliselt muutub kala söömine ohtlikuks, kui kala toitub toksilisest planktonist. Üks ja sama vetikaliik võib mõnikord olla mürgine, mõnikord mitte. Mürkide tootmist soodustavad soe vesi ja toitesoolade rohkus. On ka oletatud, et kalad on söönud tungalteraeoseid ja et tungalterad on kasvanud kaldaäärsel pillirool, samuti on peetud võimalikuks, et mürk pärineb tsüanobakteritest. On väidetud, et need mürgid on kalast kadunud pärast poole aasta pikkust kuivatamist.

## Viited
# Metanaal

Metanaal
Metanaal
**Metanaal** ehk **formaldehüüd** on lihtsaim aldehüüd.

Metanaali keemiline valem on HCHO, selle molaarmass on 30,03 g/cm³. Metanaal esineb ka tsüklilise trimeeri trioksaanina C3H6O3 ja polümeeri paraformaldehüüdina HO(CH2O)nH.

Metanaal on värvitu gaas, mille tihedus on 1,38 g/cm³, sulamistemperatuur on –92 °C ja keemistemperatuur on –21 °C. Metanaali leekpunkt on +64 °C ja isesüttimistemperatuur on +430 °C.

Metanaali vesilahus on formaliin. Küllastunud vesilahust, mis sisaldab 37 massiprotsenti ehk 40 mahuprotsenti metanaali, nimetatakse ka 100%-liseks formaliiniks. Formaliinis reageerib metanaal veega, moodustades metaandiooli ehk metüleenglükooli CH2(OH)2. See diool esineb ka tasakaaluolekus mitmesuguste oligomeeride ehk lühikeste polümeeridega. See tasakaal oleneb kontsentratsioonist ja temperatuurist.

Formaliinis kipub metanaal oksüdeeruma ja polümeriseeruma, mistõttu selle vältimiseks lisatakse formaliinile stabilisaatorit, näiteks metanooli. Tavaliselt kaubeldakse niisuguse formaliiniga, mis sisaldab 10–12% metanooli ja lisaks mitmesuguseid metallilisandeid.

Metanaal esineb looduslikult keskkonnas, mis koosneb süsinikust, vesinikust ja hapnikust. Maa atmosfääri ülakihtides toimuvates looduslikes protsessides võib olla tekkinud kuni 90% Maal leiduvast metanaalist. Metanaal on metaani ja teiste süsinikuühendite oksüdeerumise ehk põlemise vahesaadus ning seda leidub näiteks metsatulekahju suitsus, auto heitgaasis ja tubakasuitsus. Metanaal võib tekkida ka päikesekiirguse ja hapniku mõjul atmosfäärimetaanist ja teistest süsivesinikest ja saada osaks sudust.

Esimesena sünteesis metanaali vene keemik Aleksandr Butlerov ja esimesena määras selle kindlaks August Wilhelm von Hofmann.