Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kelvin

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ühikust; jõe kohta vaata artiklit Kelvini jõgi.* |

---

**Kelvin** (tähis **K**) on termodünaamilise temperatuuri mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.

Kelvini määratlemisel on aluseks võetud Boltzmanni konstandi WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 fikseeritud arvväärtus 1,380 649 · 10–23 väljendatuna ühikutes J · K–1 ehk kg · m2 · s–2 · K–1, kus kilogramm, meeter ja sekund on määratletud Plancki konstandi WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 , valguse kiiruse WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 ja tseesium-133 sageduse WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 alusel.

1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380 649 · 10−23 džauli võrra.

## Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala

Kelvini temperatuuriskaala nullpunktiks on absoluutne nulltemperatuur. Absoluutsel skaalal saab temperatuurinäit olla ainult positiivne. Selle skaala võttis 1851. aastal kasutusele inglise füüsik William Thomson (lord Kelvin).

Kelvini temperatuuriskaala kraad on väärtuselt võrdne Celsiuse skaala kraadiga: 1 K = 1 °C. Seega temperatuuri WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 muutus väljendatuna kelvinites võrdub arvuliselt temperatuuri *t* muutusega Celsiuse kraadides:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
Temperatuur WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 Kelvini skaalal ja temperatuur WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 Celsiuse skaalal on omavahel seotud järgmiselt:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 [K] = *t* [°C] + 273,15; näiteks temperatuurile WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 = 30 °C vastab absoluutsel skaalal 30 + 273,15 = 303,15 K
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_20 [°C] = WIKINIUM\_MATH\_PH\_22 [K] − 273,15; näiteks temperatuurile WIKINIUM\_MATH\_PH\_24 = 300 K vastab Celsiuse skaalal 300 – 273,15 = 26,85 °C
Enne 1967. aastat kasutati kelvini (tollal nimetati seda Kelvini kraadiks) tähisena °K.

## Vaata ka

* Temperatuur
* Absoluutne temperatuur
* Celsiuse skaala
* Fahrenheiti skaala

## Viited

## Välislingid

* Temperatuuriühikute teisendamine
# Njuuton

**Njuuton** (tähis **N**) on jõu mõõtühik SI-süsteemis. Njuuton võrdub jõuga, mis annab kehale massiga 1 kg jõu mõjumise suunas kiirenduse 1 m/s2.

Nimetus "njuuton" pandi ühikule klassikalise mehaanika rajaja Isaac Newtoni auks.

Njuuton on tuletatud ühik, mille saab avaldada SI põhiühikute kaudu, lähtudes Newtoni teisest seadusest

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 on jõud, WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 on mass ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 on kiirendus.

Nende suuruste ühikute vahel kehtib seos

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
Maa pinnal (*r* = 6370 km) mõjub 1 kg massiga kehale gravitatsioonist tingitud jõud 9,80665 njuutonit, sest standardne raskuskiirendus *g* on 9,80665 m/s2.

Vihtide ja Mõõtude Peakonverents esitas njuutoni definitsiooni 1948. aastal. See jõuühik võeti laialdaselt kasutusele koos SI-süsteemiga 1960. aastal ja see hakkas asendama MKSA-süsteemi jõuühikut jõukilogramm.

## Välislingid

* Jõuühikute teisendamine (kalkulaator)
# Pendel

Matemaatilise pendli võnkumine
**Pendel** on raskusjõu mõjul võnkuv keha. Lihtsaim pendel on venimatu niidi või kerge varda otsa riputatud massiivne keha. Kui seda keha saab käsitada punktmassina, siis on tegemist matemaatilise pendliga. Väikese võnkeamplituudi korral on pendli võnkumissagedus määratud pendli pikkuse ja asukoha raskuskiirendusega.

Pendleid kasutatakse kellades, seismomeetrites, gravimeetrites, mitmesugustes mõõteseadmetes.

Pendli võnkumist uuris Galileo Galilei 17. sajandi alguses. Sellest ajast kuni 1930. aastateni tugines ajamõõdusüsteem pendli võnkumisele.

Vabalt võnkuv pendel säilitab oma võnkumistasandi. Seda kasutas Jean Bernard Léon Foucault 1851. aastal Maa pöörlemise demonstreerimiseks. Ta riputas 67-meetrise pendli Pariisi Panthéoni kupli alla. Selle pendli võnkumistasand pöördus hoone suhtes 360° 32 tunniga. Hiljem on hakatud niisugust pendlit nimetama Foucault' pendliks.

## Vaata ka

* Matemaatiline pendel
* Füüsikaline pendel
* Metronoom
# Katoliiklus

Rooma Peetri kirik - 2014
**Katoliiklus** (kreeka sõnast καθολικός (*katholikós*) 'üleüldine', 'universaalne') ehk **katolitsism** on kristluse levinuim usutunnistus, mis tunnustab paavsti oma vaimuliku peana; õigeusu ja protestantismi kõrval üks kolmest kristluse põhiharust. Katoliikluseks nimetatakse ka Rooma Katoliku Kiriku õpetust.

Katoliikluse aluseks on Piibel koos deuterokanooniliste raamatutega, püha pärimus ning kiriklik traditsioon; neid käsitab katoliiklus Jumala vahetu ilmutuse allikaina.

Katoliikliku õpetuse järgi moodustavad Kristuse lepitussurm inimkonna pattude eest ja pühakute heateod jumaliku armuvara, mida katoliku kirik jagab oma liikmetele seitsme sakramendi kui iseenesest mõjuvate (*ex opere operato*) õndsakstegevate vahendite kaudu. Armulaual toimub Lateraani kirikukogu otsuse (1215) järgi transsubstantsioon. Peale usu kirikudogmasse aitavad õndsaks saada ka inimese enese püüdlus ja head teod; inimene peab kasutama Jumala antud armu. Need, kes pole puhtad, et saada otse taevasse, lähevad pärast surma puhastustulle. Katoliikluse peamisi põhjendajaid on kirikuisad Augustinus ja Thomas Aquinost; viimase õpetus, tomism, ja sellest arenenud neotomism on katoliikluse tähtsaim filosoofiline alus. Põhiliste usudogmade õigsuse tõestamiseks kasutab katoliiklus apologeetikat.

Teistest kristlikest õpetustest eristavad katoliiklust eelkõige suure tähtsuse andmine pühale pärimusele ja pühakutele (eriti Maarja) ning reliikviate kultus; tsentraliseeritud ja hierarhiline kirik, kellele kuulub Piibli tõlgendamise ainuõigus, ning inimese enda aktiivse rolli tähtsustamine õndakssaamise nimel.

## Peapiiskoppide ja piiskoppide loendid

* Bambergi peapiiskoppide loend
* Berliini piiskoppide ja peapiiskoppide loend
* Guatemala piiskopid ja peapiiskopid
* Lima peapiiskoppide loend
* Lissaboni peapiiskopid
* Seouli piiskopid ja peapiiskopid

## Ordud

* Malta ordu
* Tsistertslaste ordu

## Mõisteid

* Abt
* Ekskommunikatsioon
* *Index librorum prohibitorum*
* Jansenism
* Kardinal
* Ordu
* Paavst
* Prior

## Isikuid

* Ari Þorgilsson
* Marin Barleti
* Gjon Buzuku
* Fanny de Sivers
* Ísleifr Gizurarsonr
* Pal Engjëlli
* Einar Laigna
* Philippe Jourdan
* Rrok Mirdita
* Joan Enric Vives i Sicília

## Vaata ka

* Katoliku kirik
* Katoliku pühakute loend
* Paavstide loend
* Vastupaavstide loend
* *Kirishitan*
# Euraasia

Euraasia asend
Euraasia asend
Euraasia reljeef (USGS-i andmed)
**Euraasia** on suurim manner Maal. Tema pindala on 52 990 000 ruutkilomeetrit. Rahvaarv on 4,6 miljardit inimest.
Euraasia koos ümbritsevate saartega jaguneb kaheks maailmajaoks – Aasiaks ja Euroopaks.

## Vaata ka

* Aasia
* Euroopa
* Euraasia laam