# Rootsi keel

| rootsi keel (svenska) |
| --- |
| Kõneldakse |
Rootsis, Soomes |
| Piirkonnad |
Põhja-Euroopa |
| Kokku kõnelejaid |
8,3 miljonit  |
| Keelesugulus |
indoeuroopa keeled  germaani keeled   põhjagermaani keeled    idaskandinaavia keeled     **rootsi keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Rootsi  Soome (koos soome keelega)     Ahvenamaa (ainuke ametlik keel),  Euroopa Liit |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
sv |
| ISO 639-2 |
swe |
| Rootsi keele leviala. |

**Rootsi keel** (rootsi keeles *svenska*) kuulub indoeuroopa keelkonna germaani keelte skandinaavia idarühma, ta on taani ja norra keelega lähedalt suguluses ning on nii kõnes kui kirjas vastastikku mõistetav. Keel arenes välja vanapõhja keelest.

Rootsi keel on alates 1. juulist 2009 Rootsi ametlik keel (seaduses: "peamine keel") ja *de iure* Soome riigikeel soome keele kõrval.

Varem olid rootsikeelsed kogukonnad ka Eestis (Aibolandis), peamiselt saartel (Hiiumaal, Saaremaal, Vormsil ja Ruhnus). Rootsi keelt kasutavad vähemused olid esindatud parlamendis ning neil oli õigus kasutada emakeelt parlamentaarsetel debattidel. Venemaa ülemvõimu ajal 1781 sunniti Hiiumaalt umbes tuhandet rootsi keele rääkijat ümber asuma Ukrainasse, kus nad asutasid Gammalsvenskby ('Vana-Rootsi') küla. Mõned küla vanurid räägivad siiani rootsi keelt ning järgivad Rootsi kalendripühi, kuigi keelemurre on ilmselt välja suremas.

Eestisse jäänud rootslaste kogukonda koheldi Esimese ja Teise maailmasõja vahel väga hästi. Rootslaste enamusega piirkonnad kasutasid administratiivse keelena rootsi keelt ning Eesti-Rootsi kultuur oli tõusmas. Paljud rootsi keelt rääkivad inimesed pidid aga Teise maailmasõja lõpus põgenema Rootsisse, kui Eesti liideti Nõukogude Liiduga. Tänapäeval on alles jäänud vähe vanemaid rääkijaid.

## Struktuurist ja sõnavarast

Rootsi tähestik
Rootsi keele grammatiline struktuur on küll veidi keerulisem norra ja taani keele omast, ent ei valmista õppijaile kunagi suuremaid raskusi. Näiteks on verbil ühes kindlas ajavormis vaid üks vorm, mis kõikides pööretes on sama (nt *arbeta* (töötama) olevikus *arbetar*: jag arbetar, du arbetar, han arbetar, vi arbetar, ni arbetar, de arbetar, lihtminevikus *arbetade*: jag arbetade, du arbetade jne).
Rootsi keel jagab natuke alla 100% skandinaavia sõnavara taani ja norra keelega.

## Murded

Rootsi keele murde lingvistiline definitsioon on, et murret ei ole mõjutanud tavapärane rootsi keel ning selle eraldiseisvat arengut saab jälgida vanapõhja keeleni.

Erinevate murrete kaart.
* *Norrländska mål* – Norrland, Rootsi põhjaosa

1. Överkalix, Norrbotten; noorem naine
2. Burträsk, Västerbotten; vanem naine
3. Aspås, Jämtland; noorem naine
4. Färila, Hälsingland; vanem mees
* *Sveamål* – Svealand

5. Älvdalen, Dalarna; vanem naine
6. Gräsö, Uppland; vanem mees
7. Sorunda, Södermanland; noorem naine
8. Köla, Värmland noorem naine
9. Viby, Närke; vanem mees
* *Gotländska mål* – Gotland

10. Sproge, Gotland; noorem naine
* *Östsvenska mål* – Ahvenamaa ja Soome

11. Närpes, Pohjanmaa; noorem naine
12. Dragsfjärd, Åboland; vanem mees
13. Porvoo, Ida-Uusimaa; noorem mees
* *Götamål* – Götalandi lääne- ja põhjapool, keskosaks Västergötland

14. Orust, Bohuslän; vanem mees
15. Floby, Västergötland; vanem naine
16. Rimforsa, Östergötland; vanem naine
17. Årstad-Heberg, Halland; noorem mees
18. Stenberga, Småland; noorem naine
* *Sydsvenska mål* – Rootsi lõunaosa, sealhulgas Blekinge, Lõuna-Halland ja Lõuna-Småland

19. Jämshög, Blekinge; vanem naine
20. Bara, Skåne; vanem mees
## Vaata ka

* Rootsikeelne Vikipeedia
* Rootsi laenud eesti keeles
* Eestirootsi keel
* Ahvenamaa rootsi keel

## Viited

## Välislingid

* Rootsi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus