Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Vööndiaeg

Maailma ajavööndid ja vööndiajad (2016)
**Vööndiaeg** (inglise keeles *zone time*, *standard time*) on ajavööndil põhinev kellaaeg kindlaksmääratud paikkonnas või riigis. Vööndiaeg vastab geograafilise pikkuse jaotamisele 24 ajavööndiks. Erineva vööndiajaga territooriumide eraldusjooned ei järgi kuigi täpselt ajavööndite piire, vaid lähevad mööda riikide või paikkondade vahelisi halduspiire.

Vööndiajad erinevad üksteisest ühe täistunni võrra. Erandiks on mõned üksikud riigid (Iraan, Afganistan, India, Myanmar, Nepal) või nende osad (Kanadas, Austraalias), kus erinevus naabervööndi ajast on 0,5 tundi.

Kellaaeg vööndites lähtub maailmaajast UTC ja Greenwichi meridiaanist. See meridiaan on nullvööndi UTC±0 keskjoon. Vööndi number näitab, mitu tundi erineb selles vööndis tunninäit maailmaajast. Näiteks vööndis +9 asuvas Jaapanis on kell UTC+9, vööndis -5 asuvas Peruus UTC-5. Et teada saada, mis on kell parajasti mingis ajavööndis, tuleb Eestis talvel lahutada hetke kellaajast 2 ja suvel 3 ning liita vööndinumber (õige märgiga). Näiteks kui meil on suvel kell 13.05, siis Jaapanis on kell 13 - 3 + 9 = 19.05 (ehk 7.05 p.l.) ja Peruus 13 - 3 - 5 = 5.05 (ehk 5.05 e.l.). Kui meid huvitavas riigis kehtib suveaeg, tuleb lisada 1 tund.

Põhjapooluselt lõunapooluseni ulatuvasse 15° laiusesse ajavööndisse jääb mitmesuguseid paikkondi ja eri riike. Vastavalt võib vööndiaegadel olla erisuguseid nimetusi, näiteks

* 0-vöönd, UTC – Lääne-Euroopa aeg, Suurbritannias nime all Greenwichi aeg (GMT), Iirimaa vööndiaeg, Sierra Leone aeg jt;
* 1. vöönd, UTC + 1 h (tund) – Kesk-Euroopa aeg, Lääne-Aafrika aeg;
* 2. vöönd, UTC + 2 h – Ida-Euroopa aeg, Kesk-Aafrika aeg, Egiptuse vööndiaeg.

Ühes riigis võib olla ka mitme nimega vööndiaegu, kui see riik hõlmab mitut ajavööndit. Näiteks USA-s on seitse vööndiaega, sealhulgas Pacific Standard Time (UTC - 8 h), Central Standard Time (UTC - 6 h), Eastern Standard Time (UTC - 5 h).

Paljudes riikides, eriti Euroopas, rakendatakse suveaega, mis on vööndiajast ühe tunni võrra ees.

## Vaata ka

* ajavöönd
* suveaeg
* kellaaeg

## Viited

## Välislingid

* The World Clock
* Timezones
# Juudi kalender

**Juudi kalender** (ka Heebrea kalender) on juutide poolt kasutatav kalender. See on ametlik kalender Iisraelis (Gregoriuse kalendri kõrval).

Juudi kalender arvab aastaid maailma loomisest, milleks on loetud aasta 3761 e.m.a.

Juudi kalender on esmajoones kuukalender.

## Juudi kalendri kuud

* Tišri
* Hešvan
* Kislev
* Tevet
* Ševat
* Adar
* Nisan
* Ijar
* Sivan
* Tamuz
* Aav
* Elul

## Vaata ka

* ajaarvamine
* Anno Mundi

## Viited
# Keskpäev

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib teatud ajahetkest; 1981. aasta filmi kohta vaata artiklit Keskpäev (film)* |

---

**Keskpäev** on ajahetk, mil Päike asub ööpäeva jooksul seniidile kõige lähemal.

Igapäevases keelekasutuses mõeldakse keskpäeva all kohalikku aega, kui kell on 12.00.

## Vaata ka

* kesköö
# Aja mõõtmine

**Aja mõõtmine** on ajavahemike kestuste mõõtmine.

Tehnikaeelsel ajastul on looduslike tsüklite (öö ja päeva vaheldumine, Kuu faasid, aastaaegade vaheldumine) põhjal kujunenud ajaühikud ööpäev, kuu, ja aasta. Kui võeti kasutusele kellad ja hakati tegema süstemaatilisi astronoomilisi vaatlusi, hakati ööpäeva jagama tundideks, minutiteks ja sekunditeks.

Igasugune aja mõõtmine põhineb mingi regulaarselt korduva nähtuse tsüklite loendamisel ja selle murdosade täpsel mõõtmisel. Sobivaks regulaarseks nähtuseks on osutunud Maa ööpäevane pöörlemine ümber oma telje, mille kiirus on väga püsiv. Ööpäevatsüklit saab vaadelda taevakehade näivate asendite kaudu, mida saab astronoomiliste vaatluste teel üsna täpselt määrata.

Maa pöörlemisperiood kinnistähtede suhtes (tegelik pöörlemisperiood) on täheööpäev, millel põhineb täheaeg. Täheööpäevad on ühepikkused.

Maa pöörlemisperiood Päikese suhtes (järjestikuste keskpäevade vaheline ajavahemik) on päikeseööpäev, millel põhineb päikeseaeg. Et Maa tiirleb mööda oma orbiiti ümber Päikese, siis Päike liigub näiliselt kinnistähtede suhtes ida poole ning selleks, et Päike jõuaks tagasi vaatleja taevameridiaanile, peab Maa tegema pisut rohkem kui ühe täispöörde. (Taevameridiaan on taevasfääri suurringjoon, mis läbib maailma põhjapooluse ja vaatleja seniidi; Päike ületab taevameridiaani tõelisel keskpäeval.) Ent Maa liikumine orbiidil ei ole ühtlane ning tiirlemisorbiidi tasand on taevaekvaatori suhtes 23,12° võrra kaldu. Seetõttu ei ole Päikese liikumine kinnistähtede suhtes ida poole ühtlane ning tõelise päikeseööpäeva kestus oleneb aastaajast, kuid päikeseööpäev on täheööpäevast nelja minuti võrra pikem. Tõeline päikeseaeg, mida saab mõõta päikesekellaga, ei kulge ühtlase kiirusega. Seetõttu on keskmise päikeseaja põhjal kasutusele võetud keskmine päikeseööpäev, mis võrdub tegeliku päikeseööpäeva aastakeskmisega.

Keskmine päikeseaeg kulgeb ühtlase kiirusega ning selle alusel arvestatakse tsiviilaega, mida näitavad kellad. Tegelikult ei ole ka keskmine päikeseaeg täpselt ühtlane, sest Maa pöörlemist pidurdavad vähesel määral looded ja muud tegurid.

Gravitatsiooniseadus võimaldab ennustada Kuu asendit orbiidil igal antud ajahetkel. Teiselt poolt, Kuu täpne asend võimaldab usaldatavalt aega määrata, sest Kuu liikumine ei aeglustu. Kuu asendi põhjal arvestatavat aega nimetatakse efemeriidiajaks. See kulgeb üsna ühtlaselt. 20. sajandi jooksul kogunenud erinevus keskmise päikeseaja ja efemeriidiaja vahel on üle poole minuti.

Kõige täpsema ajastandardi annavad aatomite ja molekulide võnkesagedused. Aatomkellad, milles kasutatakse masereid ja lasereid, eksivad ainult umbes 3 millisekundit 1000 aasta kohta.

Liivakell mõõtühikuga 1 minut. Kella on kasutatud Hiiumaa Kalakombinaadis aja mõõtmisel tükeldatud kala soolamisel
Aja mõõtmine on tehniliselt väga keerukas ülesanne.

## Vaata ka

* aeg
* maailmastandard
* kalender
* tempo
* ITU, GMT, GPS, TAI, UTC

## Välislingid

* Astronoomiline aeg
* 6. oktoober 2003, Anto Veldre, Ajaarvestuse keeruline kunst (ajakirjas Arvutimaailm), Riigi Infosüsteemi Ameti veeb
*
# Troopika

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Maa piirkonnast. Muude tähenduste kohta vaata artiklist Troopika (täpsustus).* |

---

**Troopika** on Maa piirkond pöörijoonte vahel ja läheduses. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused.
Nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast *tropikos*, mis tähendab pöördega seotud olevat, pöördelist.

Tavaliselt arvatakse, et troopikas on palav ja niiske kliima ning kasvab rikkalik troopiline taimestik ühes troopilistes metsades elutsevate eksootiliste loomadega. See on ekslik arvamus. Tegelikult on troopika loodus väga eriilmeline, varieerudes vihmametsadest kõrbeteni. Vihmametsad on taime- ja loomarikkad, troopilistes kõrbetes ei kasva aga peaaegu mitte midagi. Troopikasse jäävad ka savannide rohumaad ja kookospalmidest palistatud Vaikse ookeani nn Lõunamere saared.

* Amazonase madaliku vihmamets
* Namibi kõrb
* Savann Burkina Fasos

## Vaata ka

* Troopikavööde
# Taevasfäär

**Taevasfäär** ehk **taevaskera** on astronoomias ja navigatsioonis vaatlejat ümbritsev mõtteline kerapind, mille keskpunkt on vaatleja asukohas ja mille raadius on määramata. Taevasfäärile projitseeruvad taevakehad, mis asuvad vaatleja ja taevasfääri vahel.

Algselt on taevasfääri mõistetud nii, et selle keskpunkt on Maa pinnal paikneva vaatleja silma asukohas. Sel juhul võib teda praktiliselt samastada mõne Maa pinnal paikneva punktiga. Põhimõtteliselt võib vaatleja kas tegelikult või mõtteliselt paikneda mis tahes punktis, nii et ka taevasfääri keskpunkt võib asetseda mis tahes punktis. Astronoomias paigutatakse see tavaliselt mõnesse punkti Maa pinnal (**topotsentriline taevasfäär**), Maa keskpunkti (**geotsentriline taevasfäär**) või mõne muu taevakeha (eriti mõne planeedi (**planetotsentriline taevasfäär**), Päikese (**heliotsentriline taevasfäär**) või Galaktika) keskpunkti.

Taevasfääri raadius on määramata, sest projitseerimisel pole see oluline. Intuitiivsele ettekujutusele vastab, et see oleks suurem mis tahes taevakeha tegelikust kaugusest. Seepärast vaadeldakse seda mõnikord lõpmata suurena.

Taevasfääri punktide asukohta ning ühtlasi neile projitseeruvate taevakehade näivat asukohta kirjeldavad taevakoordinaadid. Taevakeha näiv asukoht taevasfääril on punkt, kus taevasfääri keskpunkti ja taevakeha ühendav sirge lõikub taevasfääriga.

## Galerii

* Geotsentriline taevasfäär
* Taevaekvaator ja maailmapoolused

## Vaata ka

* Taevapoolkera
* Taevavõlv

## Välislingid
# Liigsekund

**Liigsekund** on ühesekundiline parandus, mis lisatakse koordineeritud maailmaajale (UTC) astronoomilise aja ja rahvusvahelise aatomiaja aja klapitamiseks.

Ilma sellise paranduseta jääks Maa pöörlemise kiirusel rajanev ajaarvestus Maa pöörlemise ebaühtlase aeglustumise tõttu aatomiajast maha.

Liigsekundite süsteemi hakati rakendama 1972. aastal ja alates sellest on ajamõõtmist korrigeeritud sekundite lisamisega (30. juunil või 31. detsembril), vastavalt vajadusele (maa pöörlemiskiiruse aeglustumisele). 26. liigsekund lisati 30. juunil 2015, kell 23:59:60 UTC.

## Vaata ka

* Maailmaaeg
# Vanainglise keel

**Vanainglise keel** ehk **anglosaksi keel** (vanainglise *Anglisc*, *Ænglisc spræc*) on inglise keele varajane vorm, mida kõneldi praeguse Inglismaa ning Lõuna-Šotimaal alal 5.–12. sajandil.

See on läänegermaani keel ning sarnaneb vanafriisi ja vanasaksi keeltega.

Vanainglise keelt mõjutasid keldi keeled ja viikingite kõneldud vanapõhja keel.

Seda kasutati alates anglosaksi vallutusest kuni normannide sissetungini aastal 1066. Pärast seda hakkas keel suuresti muutuma: käände- ja pöördelõpud kadusid, kinnistus kindel sõnajärg.

Anglosaksi eepos "Beowulf" ja meditsiinitekstide kogumik "Lacnunga" on kirjutatud vanainglise keeles.

## Keelenäide

**Meieisapalve**

Fæder ure þu þe eart on heofonum,

Si þin nama gehalgod.

To becume þin rice, gewurþe ðin willa,

on eorðan swa swa on heofonum.

urne gedæghwamlican hlaf syle us todæg,

and forgyf us ure gyltas, swa swa we forgyfað urum gyltendum.

and ne gelæd þu us on costnunge, ac alys us of yfele.

soþlice.
# Norra keel

| norra keel (norsk) |
| --- |
| Kõneldakse |
Norra, Rootsi (Jämtlandi lään), Island, Taani |
| Piirkonnad |
Põhja-Euroopa |
| Kokku kõnelejaid |
4,7 miljonit |
| Keelesugulus |
Indoeuroopa keeled
 germaani keeled
  põhjagermaani keeled
   lääneskandinaavia keeled
    **norra keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Norra Põhjamaade Nõukogu |
| Keelehoole |
Norra keelenõukogu (*Språkråd*) |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
no – norra nb – *bokmål* nn – uusnorra  |
| ISO 639-2 |
nor – norra nob – *bokmål* nno – uusnorra  |
|  |

**Norra keel** (norra keeles *norsk*) on Skandinaavia keelte hulka kuuluv germaani keel, mida kõneldakse Norras ja mõningal määral norra emigrantide seas.

19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi keskpaigani oli USA Kesk-Läänes elujõuline norra keele kõnelejate kogukond.

Norra keel sarnaneb väga rootsi ja eriti taani keelega.

## Norra tähestik

**A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Æ Ø Å**
Tähtesid *c*, *q*, *w*, *x* ja *z* kasutatakse ainult laensõnades.

## *Bokmål* ja *nynorsk*

Norra keelel on kaks ametlikku kirjakeelt (keelekuju): *bokmål* [b'ukmool] ('raamatukeel') ja *nynorsk* [n'üünošk] ('uusnorra keel'). *Bokmål* on tavalisem variant; uusnorra keelt kasutab kirjas 10...15% elanikest, eriti Lääne-Norras. Rahvusvahelised dokumendid tõlgitakse *bokmål*'i.

Alates 1951. aastast on riiklik keelenõukogu (*Språkrådet*) püüdnud kaht keelekuju lähendada. Juhtiv kirjakeel on endiselt *riksmål*, millele anti 1929 ametlikult uus nimi *bokmål*. Lähendamiskatsed on andnud hübriidseid keelevorme, mis on keelelist segadust veelgi suurendanud. Keelekujud on siiski vastastikku arusaadavad.

Kummalgi keelevormil on "radikaalne" ja "konservatiivne" variant. Mõlemad on ametlikud keeled, kuigi valdav osa norralasi kõneleb mõnd *bokmål*'i varianti. Kogu riigis peavad õpilased kirjandeid kirjutama mõlemas keeles.

## Foneetika ja fonoloogia

Mõlemas norra kirjakeeles on 9 täishäälikut, millele vastavad tähed *a*, *e*, *i*, *o*, *u*, *y*, *æ*, *ø* ja *å*. Igaüks neist võib olla pikk või lühike. Omasõnades esinevad diftongid *au*, *ei* ja *øy* ning laensõnades veel *ai* ning harvem *oi* ja *ui*.

## Vaata ka

* Norra keele murded

## Välislingid

* Eesti-norra-eesti sõnaraamat
* Norra nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Germaani algkeel

Eel-Rooma rauaaja kultuur(id), mida seostatakse germaani algkeelega, u 500–50 eKr. Skandinaaviast lõunasse jääv ala tähistab Jastorfi kultuuri
**Germaani algkeel** ehk **protogermaani keel** on germaani keelte hüpoteetiline algkeel.

Sellest keelest puuduvad kirjalikud allikad ning keel on rekonstrueeritud võrdlev-ajaloolisel meetodil. Säilinud on ruunikirjas pealiskirjad umbes aastast 200, mis paljude arvates tähistavad muinaspõhja keele taset, kuid see pole just identne. Ümberkaudsetes mittegermaani keeltes esinevad laensõnad, mis arvatavasti laenati germaani algkeele ajal; näiteks sõna *kuningas* soome ja eesti keeles, mis meenutab lähedalt taastatud germaani algkeele sõna \**kuningaz*.

Germaani algkeel on omakorda indoeuroopa algkeele järglane, mis on algkeeleks mitmetele keeltele Euroopas ja Aasias.

Germaani algkeelel oli kaks ajavormi (minevik ja olevik), võrreldes kuue-seitsmega kreeka, ladina ja sanskriti keeles. Erinevusi põhjustab ka täismineviku vormi kaotus indoeuroopa algkeeles.

## Keele areng

Indoeuroopa keelte rääkijad saabusid Lõuna-Rootsi ja Taani aladele pronksiajal (u 4000 aastat tagasi). Need on ainsad alad, kus pole leitud eelgermaani kohanimesid.

Toimusid Grimmi seaduseks nimetatavad hääldusmuutused, mis arvatavasti algasid u 500 eKr ja lõppesid hiljemalt 2. sajandil eKr.

Paljud arvavad, et germaani algkeel arenes mõnd aega teatud eralduses. Nende tõestus põhineb peamiselt sõnavaral, mis on väidetavalt 1/3 mitteindoeuroopa keelte päritolu, eriti sõnades, mis puudutavad merendust, sõda ja loomi. Teised õpetlased on selle vaidlustanud ning on neile sõnadele pakkunud indoeuroopa algkeelel põhinevaid vasteid.

Germaani algkeel on kõigi praeguste germaani keelte lähim ühine algkeel, mida kasutati alates 5. aastatuhande eKr teisest poolest. Indoeuroopa algkeelele järgnenud murdeid, mida räägiti Põhja-Euroopa pronksiajal (u 2500–500 eKr), nimetatakse eelgermaani algkeeleks, neil pole teisi järglaseid kui germaani keeled. Et kolmandik germaani algkeele sõnavarast ei pärine indoeuroopa keeltest pole ebatavaline keele kohta, mida räägiti u 500 eKr, sama näitavad ka teised keeleharud.

### Ristumine

Arvatakse ka, et germaani algkeel tekkis kreoolkeelena kultuuri levimisel geograafiliste alade algasukatele. Kuna germaani keeled on omadustelt vähe muutunud ja neil on homogeensed vormid, siis oleks seesuguse kreoolkeele teke unikaalne.

On pakutud, et germaani algkeel tekkis kahe indoeuroopa keele murde ristumisel. Need murded oleks pidanud ristumise ajal olema aga vastastikuselt mõistetavad.

### Mitteindoeuroopa keelte elemendid

Taastatud germaani algkeele sõnavara sisaldab hulgaliselt sõnu (mis puudutavad nt. kehaosi, loomi ja loodust), mis pole indoeuroopa päritolu. Mõjutusteks olid ilmselt Põhja-Euroopa algasukad. Mõju mehhanism on teadmata, tegu võis olla lihtsalt laenamistega või ka vanade sõnade säilitamisega inimeste poolt, kes läksid üle germaani algkeelele.

## Vaata ka

* Germaani laenud eesti keeles
# Deep Space Climate Observatory

Deep Space Climate Observatory| Avaruumi kliimaobservatoorium DSCOVR |
| Organisatsioon |
NASA / NOAA |
| Alltöövõtjad |
SpaceX |
| Stardi aeg |
11. veebruar 2015 |
| Kanderakett |
Falcon 9 v1.1 |
| Stardikompleks |
Canaverali neem |
| Missiooni kestus |
5 aastat (planeeritud) |
| Mass |
570 kg |
| Orbiidi elemendid |
| Orbiit |
Lagrange'i punkt L1 |
| Kõrgus |
Kaugus Maast 1.5 miljonit kilomeetrit |

**Avaruumi kliimaobservatoorium DSCOVR** on NASA / NOAA kosmoseaparaat Maa vaatlemiseks ja kosmosekliima jälgimiseks. DSCOVR viidi 11. veebruaril 2015 Canaverali neemelt Kennedy Kosmosekeskusest kanderaketiga SpaceX Päikese ja Maa vahelisse Lagrange'i punkti L1 1,5 miljoni kilomeetri kaugusel Maast. Kliimaobservatoorium jõudis Lagrange'i punkti L1 8. juunil 2015 ja alustas regulaarseid vaatlusi 6. juulil 2015.

## Seadmed

* PlasMag on plasma-magnetomeeter, mis mõõdab päikesetuult.
* EPIC on multispektraalne kaamera Maa vaatlemiseks. Kogu Maa Päikese poolt valgustatud külge pildistatakse kümnes nähtava valguse kitsas spektraalkanalis (317, 325, 340, 388, 443, 552, 680, 688, 764 ja 779 nm). Piltide suurus on 2048x2048 pikslit, umbes iga kahe tunni tagant Maale saadetava pildi lahutus maapinnal on 25 km/piksel. Lagrange'i punktis L1 asuv kaamera EPIC näeb Maad valgustavate päikesekiirte suhtes 4–15° nurga all, nii jääb planeedi valgustatud küljest nägemata väga väike osa. Kaamera EPIC pildid jõuavad projekti veebilehele 12 kuni 36 tundi peale mõõtmist. 16.-17. juulil 2015 fikseeris kaamera Kuu Maa kettast ülemineku, nii olid kaadris korraga Päikese poolt valgustatud Maa ja Kuu Maalt nähtamatu tagakülg.
* NISTAR (National Institute of Standards and Technology Advanced Radiometer) on radiomeeter, mis mõõdab Maa Päikese-poolse külje valgustatust neljas spektraalkanalis: kogu valgustatus lainepikkustel 0,2–100 µm, peegeldunud kiirgusvoog lainepikkustel 0,2–4 µm, peegeldunud infrapunakiirgus lainepikkustel 0,7-4 µm, energeetilise kalibratsiooni kontrolliks voog spektrivahemikus 0,3-1 µm. Niisugused mõõtmisandmed võimaldavad täpselt hinnata kogu planeedi kiirgusbilanssi.

## Viited
# Troopiline aasta

**Troopiline aasta** ehk **päikeseaasta** on aeg, mille jooksul Maa teeb ühe tiiru ümber Päikese. Troopilist aastat arvestatakse Maa kahe järjestikuse kevadpunktist läbimineku järgi. Maa aastaajad korduvad ühe troopilise aasta tagant.

Päikeseaasta jooksul teeb Maa 365,24219 tiiru ümber oma telje (365,24219 keskmist päikeseööpäeva). Nutatsiooni tõttu troopilise aasta pikkus pisut kõigub. Keskmine troopiline aasta seda ei arvesta.

Kuna Gregoriuse kalendri kalendriaasta ei ole täpselt võrdne troopilise aastaga (troopiline aasta on veidi pikem), siis arvestatakse tekkiva nihke kompenseerimiseks neljaga jaguvad aastad liigaastaks, milles on üks lisapäev.

## Vaata ka

* Aasta
# Geograafiline pikkus

**Pikkus** ehk **geograafiline pikkus** (λ) on suurus, mis iseloomustab maapinnal asuva punkti nurkkaugust algmeridiaanist.

Pikkus algmeridiaanil on 0°. Pikkus suureneb ida poole ja lääne poole 180°-ni.

Maapinnal asuva punkti laius ja pikkus moodustavad selle punkti geograafilised koordinaadid.
# Meridiaan

Paralleelid ja meridiaanid (nullmeridiaan on märgitud punase joonega)
**Meridiaan** on kujutletav lühim joon maakera pinnal geograafiliste pooluste vahel.

* Meridiaan on pool suurringist.
* Meridiaan on suurringi kaar ühest poolusest teiseni.
* Meridiaanide hulk on matemaatika vaatepunktist lähtudes teoreetiliselt lõputu, sest igal punktil maaellipsoidi pinnal on meridiaan. Praktikas on siiski kasutusel lõplik hulk meridiaane.
* Kõik meridiaanid on geograafilise põhja-lõuna sihilised.
* Meridiaanid on üksteisest kõige kaugemal ekvaatoril ja koonduvad poolustel.

## Vaata ka

* Nullmeridiaan
* Paralleel
* Ekvaator
* 180° meridiaan
* Struve geodeetiline kaar
* Taevameridiaan
# Päikesekell

Päikesekell Valka Püha Katariina evangeelse luterliku kiriku esisel haljasalal
1707. aastat pärit Pärnu päikesekell
**Päikesekell** ehk **päevakell** ehk **gnoomon** on kell, millega mõõdetakse aega Päikese järgi. Päikesekell näitab päikeseaega, mis vastab sellele kohale, kus kell asub tõelisel päikeseajal.

Päikesekell koosneb horisontaalsest, vahel ka vertikaalsest numbrilauast ja sellele päikesevarju heitvast poolusele suunatud vardast või kiilust.

Ekvatoriaalse päikesekella numbrilaud moodustab osutiga nurga 90-φ, kus φ on kella asukoha geograafiline laius.

Hiinas tunti päikesekella juba III aastatuhandel eKr.
# Kulminatsioon (astronoomia)

**Kulminatsioon** ehk **haripunkt** on taevakeha läbiminek taevameridiaanist.

Iga taevakeha läbib oma näival ööpäevasel liikumisel taevameridiaani kaks korda.

Räägitakse alumisest ja ülemisest kulminatsioonist. Ülemises kulminatsioonis on taevakeha vaatluskoha seniidile lähimas ja alumises kulminatsioonis sellest kaugeimas asendis.
Taevakeha vaatlemiseks on kõige sobivam hetk siis, kui ta on ülemises kulminatsioonis.

## Viited
# Taevaekvaator

Taevaekvaator on oranž suurringjoon. Märka, et taevaekvaator on ekliptika (kollane suurringjoon) tasandi suhtes kaldus 23°26’
**Taevaekvaator** on taevasfääri suurringjoon, mille tasand on risti maailmateljega.

Taevaekvaator on ekvaatoriliste koordinaatide põhitasand.

## Viited
# Taevakeha

**Taevakeha** on kosmoses asuv astronoomia poolt uuritav keha.

Taevakehad on kõik objektid, mida me Maa pealt taevasse vaadates näeme. Enamik neist on looduslikud taevakehad, aga on olemas ka mittelooduslikud taevakehad, näiteks satelliidid.

Maale lähim looduslik taevakeha on Kuu. Meile kõige kaugemat taevakeha pole veel teada.

## Taevakehasid

 *Pikemalt artiklis Taevakehade loend*
* Planeet
	+ Merkuur
	+ Veenus
	+ Maa
	+ Marss
	+ Jupiter
	+ Saturn
	+ Uraan
	+ Neptuun
* Kääbusplaneet
	+ Ceres
	+ Pluuto
	+ Eris
* Päikesesüsteemi väikekeha
	+ Komeet
	+ Asteroid
	+ Meteoorkeha
* Täht
* Täheparv
* Udukogu
* Galaktika

## Vaata ka

* Taevakehade loend
# Pöörlemine

Hulktahukatest koosnev kera pöörleb ümber oma telje
**Pöörlemine** ehk **pöördliikumine** on keha ainepunktide ringliikumine ümber kehaga seotud kahe ainepunkti. Neid punkte ühendavat sirget nimetatakse pöörlemisteljeks. Tasandil saab keha pöörelda ümber mõne selle tasandi punkti.

Pöörlemine on absoluutselt jäiga keha üks kõige lihtsamaid liikumisi. Jäiga keha pöörlemisel ümber liikumatu telje on keha kõigi punktide liikumisteed paralleelsetel tasanditel paiknevad ringjooned, mille keskpunktid asetsevad nende tasanditega ristuval liikumatul sirgel – pöörlemisteljel. Kuigi tavaliselt käsitletakse selliseid pöörlemisi, mille korral pöörlemistelg läbib keha keskpunkti, ei pea pöörlemistelg üldsegi keha läbima.

Pöörlemist tuleb eristada tiirlemisest ehk liikumisest mööda suletud joont. Näiteks Maa pöörleb ümber oma telje, kuid tiirleb ümber Päikese.

Pöörlemise teooriat rakendatakse taevamehaanikas, ballistikas ning güroskoopide, mehhanismide ja muude seadmete väljatöötamisel.

Pöörlemisel on perioodiks aeg, mille jooksul keha teeb ühe täispöörde ehk läbib pöördenurga 2π rad ümber pöörlemistelje.

## Füüsika

Peamised pöörlemist iseloomustavad kinemaatilised (liikumisega seotud) füüsikalised suurused on nurkkiirus ja nurkkiirendus ning dünaamilised (jõuga seotud) suurused kineetiline energia ja impulsimoment.

Jäiga keha pöörlemisest tingitud kineetiline energia on võrdeline keha inertsimomendi ja nurkkiiruse ruuduga:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 on pöörlemisest tingitud energia, WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 on inertsimoment pöörlemistelje suhtes ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 on nurkkiirus.

Jäiga keha pöörlemisel on keha suvalise punkti kiirus WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 on keha nurkkiirus ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 seda punkti tema ringjoonelise liikumistee keskpunktiga ühendav kohavektor.

Jäiga keha nurkkiirendus WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 , kus WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 on välisjõudude moment pöörlemistelje suhtes ja WIKINIUM\_MATH\_PH\_18 on keha inertsimoment sama telje suhtes.

## Vaata ka

* Maa pöörlemine

## Viited
# Olümpiaad

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib olümpiamängudega seotud perioodist, teadmiste võistluse kohta vaata artiklit Olümpiaad (võistlus).* |

---

**Olümpiaad** on neli aastat kestev periood, mis algab ühtede olümpiamängude avamisega ja lõpeb järgmiste olümpiamängude avamisega.

Juhul kui mingi olümpiaadi olümpiamängud jäävad pidamata, algab see olümpiaad neli aastat pärast eelmise olümpiaadi algust. Olümpiaadide nummerdus algab esimestest nüüdisaegsetest olümpiamängudest (olümpiaadi mängudest), mis korraldati Ateenas 1896. aastal.