Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kladogramm

Horisontaalne kladogramm lähtepunktiga vasakul
Kaks vertikaalset kladogrammi lähtega all
*Amniota* klaadi lindude haru
**Kladogramm** (kreekakeelsetest sõnadest *klados* 'oks', 'haru' ja *gramma* 'kirjamärk') on kladistikas kasutatav diagramm, millega saab visualiseerida elusolendite taksonite omavahelist sugulust.

Kladogrammi moodustavad eri suundades lahknevad jooned. Joontest moodustuvad taksonite rühmad (klaadid), milles iga lahknemiskoht märgib taksonite hiliseimat ühist esivanemat, kes võib olla hüpoteetiline ja kelles avalduvad tunnused võivad tal olla temast hargnevate taksonitega ühised. See hüpoteetiline esivanem võib anda aimu eri tunnuste evolutsiooni järjekorrast, kohanemisest ja muudest evolutsioonilistest narratiividest.

Algselt loodi sellised kladogrammid peamiselt morfoloogiliste tunnuste põhjal, kuid tänapäeval kasutatakse kladogrammide genereerimisel sageli DNA ja RNA järjestuse andmeid ja arvutuslikku fülogeneetikat, sageli morfoloogiaga kombineeritult.

## Mida kladogramm ei ole

Kladogramm ei ole evolutsioonipuu, kuna ta ei näita taksonite põlvnemist esivanematest ja sugulust nendega, samuti ei näita ta, kui palju taksonid on ajas muutunud, nii et ühe ja sama kladogrammi alusel võib konstrueerida erinevaid evolutsioonipuusid.

## Viited
# Klastripuu

Näide klastripuust: kaasaegne fülogeneetiline elu puu 16s rRNA subühiku analüüsi alusel
**Klastripuu** ehk **dendrogramm** (inglise *dendrogram*) on puulaadne diagramm.

Klastripuu moodustamist nimetatakse **dendrogrammi meetodiks** ehk **hierarhiliseks klasteranalüüsiks** (inglise *tree clustering*, *hierarchical clustering*) ja selle korral hakatakse järjest rühma ühendama teineteisega kõige sarnasemaid objekte.

Klastripuu moodustamiseks leitakse kõigepealt iga objektipunkti lähim naaber tunnuste ruumis ja punktipaaridest moodustatakse esialgsed klastrid. Seejärel leitakse iga klastri tsenterpunkt, mille alusel liidetakse klastrile tema naaberklaster, moodustades uue klastri. Ühendamise aluseks olnud kaugust peetakse meeles. Protsessi korratakse, kuni tekib klastripuu.

## Vaata ka

* Klasteranalüüs

## Viited
# Jean-Baptiste de Lamarck

Jean-Baptiste Lamarcki portree
**Jean-Baptiste de Lamarck** (1. august 1744 – 18. detsember 1829 Pariis) oli prantsuse loodusteadlane, akadeemik ja sõjamees.

Lamarcki peateos oli "Philosophie Zoologique" (1809), kus ta avaldas oma teooria liikide muutumisest ja selle põhjustest. See oli esimene terviklik evolutsiooniteooria, mida hakati nimetama lamarkismiks. Tema nimelühend on **Lam.**

## Elukäik

Lamarck sündis vaesunud aadlikepere 11. lapsena. Teda sunniti õppima Amiensi jesuiitide koolis, kuid pärast isa surma 1760. aastal astus ta sõjaväkke. Preisi armees sõdides võttis ta osa Seitsmeaastasest sõjast (1756–1763), kus pälvis sõjalise autasu.
Monaco tööpostil olles hakkas ta huvituma loodusteadustest ning otsustas õppida arstiteadust. Kui ta 1766. aastal sai õppustel haavata, lahkus ta sõjaväest ja jätkas meditsiiniõpinguid.

Lamarck oli eriti huvitatud botaanikast, mida ta õppis peaaegu kümme aastat Bernard de Jussieu juhendusel.

Peale botaanika ja meditsiini tegeles ta ka keemia, füüsika, geoloogia, paleontoloogia ja muude valdkondadega.

Oma teoses "Flore Française" tutvustas ta esimesena taimede dihhotoomilist määramisviisi.

Lamarck võttis esimeste seas kasutusele ka termini "bioloogia".

1818. aastal jäi ta pimedaks, elu lõpu elas viletsuses.

## Tunnustus

* 1799 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1808 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Looming

Lamarcki seisukohad evolutsiooni mehhanismide kohta on kontsentreeritult sõnastatud Lamarcki seadustes.

## Vaata ka

* lamarkism
* neolamarkism
# Elu puu

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mõistest taksonoomias; taimeperekonna kohta vaata Elupuu; filmi kohta Elupuu (film).* |

---

Kõige ajakohasem joonis elu puust
**Elu puu** (ka *elupuu*; inglise *Tree of Life*) on mõiste eluslooduse arengu ja liikide omavaheliste seoste kirjeldamiseks.

Mõiste populariseerimisel on olulist rolli mänginud Charles Darwin oma teosega "Liikide tekkimine" (1859). Samas oli puu kujundi kasutamine lahknemise näitamiseks levinud juba palju varem. Näiteks on nii illustreeritud sugulussuhteid genealoogilistel sugupuudel. Samuti oli seda kasutatud ka eluslooduse jaotumise ülestähendamiseks – näiteks oli prantsuse botaanik Augustin Augier avaldanud 1801. aastal puu-laadse diagrammi, millega ta püüdis demonstreerida taimeriiki kuuluvate isendite vahelisi seoseid.

Kaasajal vaadeldakse elu puud, kui kirjeldust sellest, kuidas on organismid lahknenud viimasest ühisest eellasest ja teineteisest ning selle koostamisel on lisaks organismide väliste sarnasuste võrdlemisele appi võetud ka biokeemilised ja molekulaarbioloogilised meetodid.

Elu puul on kolm suurt haru, mida nimetatakse domeenideks – eukarüoodid, bakterid ja arhed.

## Pilte

* Edward Hitchcocki joonis taimede ja loomade kohta 1840. aastast
* Darwni esimene visand elu puust 1937. aastal
* Puukujuline liikide lahknemist kujutav joonis – ainus illustratsioon Darwini 1859. aastal avaldatud teoses "Liikide tekkimine"
* Ernst Haeckeli joonis 1866. aastast
* Ernst Haeckel puukujuline inimese põlvnemise joonis 1879. aastast
* Kaasaegne fülogeneetiline elu puu 16s rRNA subühiku analüüsi alusel.

## Vaata ka

* Taksonoomia
* Sugupuu

## Viited

## Kirjandus

* Raik-Hiio Mikelsaar: Elurikkuse jaotus ja selle kujunemine süsteemibioloogia vaatevinklist

## Välislingid

* Virtuaalne elu puu
# Ürglind

| Ürglind Fossiilide leiud: Hilis-Juura |
| --- |
|  *Archaeopteryx lithographica* rekonstruktsioon Oxfordi Ülikoolis |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*]  |
| Klass |
Linnud *Aves*  |
| Selts |
Ürglinnulised *Archaeopterygiformes*  |
| Sugukond | *Archaeopterygidae*  |
| Perekond | *Archaeopteryx* Meyer, 1861 |
| Liik | **Ürglind**  |
| Binaarne nimetus |
| Archaeopteryx litographica  |

*Archaeopteryx litographica*
**Ürglind** (*Archaeopteryx litographica*) on roomajale iseloomulike tunnustega väljasurnud lind.

Saksamaalt Solnhofenist 1860. aastal leitud ürglinnu kivistis on tõenäolisemalt maailma kuulsaim fossiil. Sakslasest paleontoloog Hermann von Meyer uuris jäänuseid ning andis leiule selle praegu kasutusel oleva nime.

## Kehaehitus

Kaua aega peeti teda kahejalgseks dinosauruseks, kuni 1973. aastal avastati sulgede jäljendid. Ürglind rabas paleontolooge sellega, et peale roomajatele iseloomuliku skeleti olid tal ka suled. See leid pani aluse arvamusele, et linnud on arenenud roomajaist, ühtlasi tõendab see lindude ja dinosauruste vahelist sugulust.

Sellel enam-vähem tuvisuurusel olendil oli veel mitmeid roomajale iseloomulikke tunnuseid: suurte silmakoobastega kolju, hammastega lõualuud, küünistega varbad keset tiibu ning paarikümnest lülist koosnev luulune saba. Lindudele omaselt olid tal tiivad, kerged luud ning kogu keha kattev sulestik. Tagajalgadel, mida kattis soomiseline nahk, oli juba üks tahapoole suunatud varvas, et paremini puuokstest kinni haarata. Ta lihased ei olnud veel piisavalt arenenud, et suuta tiibu liigutades pikki vahemaid läbida ning lindude kombel õhku tõusta ja maanduda. Ta oli vilets liugleja, kes kasutas tiibu ja lehvikutaolist saba pigem selleks, et maandumist pehmendada.

## Eluviis

Viimasel ajal on palju arutletud teemal, kas see olevus elas maa peal või puu otsas ning kas ta suutis üldse lennata. Ta ronis puudel, haarates jalgade ja tiibade tugevate küünistega okstest ning lendas lühikesi vahemaid, et kiiremini saagi kallale hüpata või end loomtoiduliste dinosauruste eest säästa. Osa teadlasi arvab, et varese suurune *Archaeopteryx* oli kehv lendaja, teiste meelest aga vastupidi.
# Richard Owen

Richard Owen
**Richard Owen** (20. juuli 1804 Lancaster – 18. detsember 1892) oli inglise bioloog, võrdlev anatoom ja paleontoloog.

Ta arendas homoloogia tüüpide eristamist.
Tema võttis kasutusele nimetuse "dinosaurus".

## Tunnustus

Richard Owen valiti 1845. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
# Thomas Huxley

| Thomas Huxley |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
4. mai 1825 Ealing |
| Surmaaeg |
29. juuni 1895 (70-aastaselt) Eastbourne |
| Amet |
bioloog, ihtüoloog, zooloog, anatoom, füsioloog, loodusteadlane, kirjanik |
| Autasud |
Copley medal |
| Autogramm |
|  |
| [muuda Wikidatas] |

**Thomas Henry Huxley** (4. mai 1825 Ealing – 29. juuni 1895 Eastbourne) oli inglise loodusteadlane, kes oli tuline Charles Darwini evolutsiooniteooria pooldaja – seetõttu on teda nimetatud ka **Darwini buldogiks**.

Huxley kuulus debatt Oxfordi piiskopi Samuel Wilberforce'iga oli aluseks Darwini evolutsiooniteooria laialdasele heakskiidule, samuti Huxley enda populaarsusele. Wilberforce'i ärritas enim evolutsiooniteooria väide, et inimene on (fülogeneetiliselt) lähedalt seotud ahvidega.

Vaatamata sellele, et mõnes Darwini idees (näiteks gradualism ja looduslik valik) polnud ta päris kindel, toetas ta avalikes väljaastumistes alati ühepoolselt Darwinit.

Huxley oli esimene, kes argumenteeris lindude põlvnemise roomajatest. Sellele järeldusele jõudis ta pärast ürglinnu arheopterüksi luustiku võrdlemist väikese kahel jalal kõndiva lihasööja sisaliku *Compsognathuse* luustikuga.

Oma religioossetelt vaadetelt oli Huxley agnostik. Ehkki jumala(te) olemasolus on kaheldud juba aastatuhandeid, leiutas Huxley terminid "agnostik" ja "agnostitsism" (avalikus kirjasõnas esmakordselt 1870). Sellega vastandas ta end oma kaasaegsetele intellektuaalidele, kes väitsid metafüüsilist tõde teadvat ning keda ta nimetas "istideks" ja võrdles gnostikutega varakristlikus tähendustes – nendega, kes valdavad vaimulikku tõde. Tema sõnakasutuses on nähtud ka vihjet tundmatule jumalale, kellele Ateenas oli altar püstitatud, kuid Huxley ise eitas seda.
# Julian Huxley

| Julian Huxley |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
22. juuni 1887 London |
| Surmaaeg |
14. veebruar 1975 (87-aastaselt) London |
| Amet |
evolutsioonibioloog, kirjanik, bioloog, zooloog |
| Abikaasa(d) |
Juliette Huxley |
| Lapsed |
Anthony Julian Huxley, Francis Huxley |
| Pereliikmed |
Aldous Huxley |
| Autasud |
Kalinga preemia, Darwini-Wallace'i medal |
| [muuda Wikidatas] |

**Julian Sorell Huxley** [haksli] (22. juuni 1887 London – 14. veebruar 1975) oli inglise teaduspoliitik ja ühiskonnategelane, UNESCO esimene peasekretär (1946–1948) ja üks Maailma Looduse Fondi asutajaliikmeid (1961).

Tema vend oli kirjanik Aldous Huxley, poolvend oli Nobeli meditsiiniauhinna laureaat Andrew Huxley, isa oli kirjanik ja toimetaja Leonard Huxley ning isapoolne vanaisa oli evolutsiooniteoreetik Thomas Huxley.

Julian Huxley oli evolutsiooniteoreetik, humanist ja internatsionalist, loodusliku valiku tuline pooldaja ja sünteetilise evolutsiooniteooria (neodarvinismi) juhtkuju. Aastatel 1935–1942 oli ta Londoni Zooloogiaühingu sekretär.

1953. aastal pälvis ta UNESCO Kalinga auhinna teaduse populariseerimise eest. 1956 sai ta Londoni Kuninglikult Ühingult Darwini medali. 1958 pälvis ta Linn ühingult Darwin-Wallace'i medali, mis antakse välja iga 50 aasta tagant hulgale evolutsiooniteoreetikutele. Samal aastal tõsteti ta rüütliseisusse. 1959 pälvis ta Laskeri Fondi eriauhinna kategoorias "Plaanitud lapsevanemakssaamine – maailma rahvastik". 1959–1962 oli ta Briti Eugeenikaühingu president.

Huxley kirjutas umbes 50 populaarteaduslikku raamatut. Peamiselt käsitlesid need evolutsiooni ja sellest lähtuvat inimeseksolemist.

Oma essees "Crowded World" ("Ülerahvastatud maailm") ennustas Huxley, et maailma rahvaarv jõuab 6 miljardini 2000. aastaks. ÜRO Rahvastikufond tähistas niinimetatud kuue miljardi päeva 12. oktoobril 1999.

## Tunnustus

* 1958 – Darwini-Wallace'i medal
# Parafüleetiline rühm

Skeemil on roomajad parafüleetiline rühm. Rühm oleks monofüleetiline, kui see hõlmaks ka (skeemil väljajäetud) linde (*Aves*)
**Parafüleetiline rühm** on organismide rühm, millesse kuulub rühma kõigi liikmete viimane ühine eellane, kuid mingi osa tema järglastest ei kuulu sellesse rühma.

Parafüleetilised rühmad on näiteks kalad, roomajad, sammaltaimed ja protistid.

## Vaata ka

* monofüleetiline rühm
* polüfüleetiline rühm
# Polüfüleetiline rühm

Joonisel moodustavad polüfüleetilise rühma püsisoojased ("soojaverelised"), kelle hulka kuuluvad ühtaegu imetajad (*Mammalia*) ja linnud (*Aves*)
**Polüfüleetiline rühm** on (kladistikas kasutatava määratluse järgi) organismide rühm, mille hulka ei kuulu nende viimane ühine eellane. Kladistika seisukohalt on polüfüleetilised rühmad kunstlikud, nende selgudes rühm klassifitseeritakse ümber. Polüfüleetilised rühmad on näiteks lendavad selgroogsed ja vetikad.

Polüfüleetiliseks võib nimetada ka rühma, mis on moodustunud mitme eellasrühma liitumisel (näiteks hübridiseerumise või sümbiogeneesi teel).

## Selgitus

Näiteks püsisoojased ("soojaverelised") loomad on polüfüleetiline rühm, sest see omadus on nii lindudel kui ka imetajatel, kuid nende viimane ühine eellane oli kõigusoojane ("külmavereline").

## Vaata ka

* polüfüülia
* monofüleetiline rühm
* parafüleetiline rühm
# Carl Woese

Carl Woese 2004. aastal
16S rRNA struktuuri erinevuste alusel kirjeldatud "elu puu"
**Carl Richard Woese** (15. juuli 1928 New York – 30. detsember 2012) oli USA mikrobioloog, mikrobioloogia professor Illinoisi ülikoolis.

Ta on tuntud eelkõige arhede kui uue domeeni kirjeldajana 1977. aastal. Arhede domeeni eristamisele ajendas teda metanogeensete bakterite 16S rRNA nukleotiidide järjestuste analüüs, mis näitas, et metanogeensed bakterid on fülogeneetiliselt sama lähedased nii bakteritele kui eukarüootidele (varem käsitleti elusloodust üksnes kahe suurrühma – eukarüootide ja prokarüootidena, Woese eristas kolmanda, prokarüoodid kaheks jaotades).

Tema kasutatud uusi molekulaarseid uurimisvõtteid kasutatakse tänapäeval laialdaselt organismide klassifitseerimisel.

Woeselt pärineb ka 1967. aastal välja pakutud RNA maailma hüpotees.

## Tunnustus

* 1983 – valiti Leopoldina liikmeks
* 1985 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1987 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 1988 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1997 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 2000 – National Medal of Science
* 2003 – Crafoordi auhind
* 2004 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 2006 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
# Monera

Monera (*moneerid*) (kr. *monērēs* 'lihtne') oli varasemas süstemaatikas (viis riiki; vaata pilti) üks organismide rühm (riik). Sellesse kuulusid prokarüoodid.

Tänapäeval on selgeks tehtud, et moneerid moodustavad kaks domeeni: bakterid ja arhed, mistõttu *Monera* taksonina on aegunud.

Nimetuse võttis kasutusele Ernst Haeckel tuumata protoplasmast koosneva lihtsaima organismi kohta.

## Vaata ka

* Prokarüoot
* Riik (bioloogia)
# Neomura

Neomura klaadi kuuluvad sõsarrühmad eukarüoodid ja arhed.

Thomas Cavalier-Smith väidab, et eukarüoodid ja arhed pärinevad bakterite rühmast ja evolutsiooni peamine muutus seisnes selles, et rakuseina aine peptidoglükaan asendus glükoproteiiniga. Sellest ka rühma nimetus – *Neomura* 'uus sein'. Cavalier-Smith nimetab seda *Neomura'*ni revolutsiooniks, mis toimus 0,9 giga-aastat tagasi

## Morfoloogia

Eukarüootide ja arhede fülogeneesipuu
*Neomura* on mitmekülge rühm ja sisaldab kõiki hulkrakseid organisme. *Neomura*s on histoonid, mis aitavad DNAd raku jagunemise ajal kokku pakkida. Enamik omab ka introneid. Kõik molekulid kasutavad metioniini nagu aminohappe valgu süntees (bakterid kasutavad formüülmetioniini). Kõik *Neomura*d kasutavad mitut RNA polümeraasi, samal ajal bakterid kasutavad ainult ühte.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LUCA   |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Chlorobacteria* |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Hadobacteria* |
|   |
|   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |
Sinivetikad |
|   |
|  *Eurybacteria*  |

|  |  |
| --- | --- |
|   | *Endobacteria* |
|   |
|  *Actinobacteria*  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  *Neomura*   |

|  |  |
| --- | --- |
|   |  Arhed |
|   |
|   |  Eukarüoodid |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

 |
|   |
|   | *Gracilicutes* |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

 |
|   |

## Viited
# Nukleiinhapped

**Nukleiinhapped** on biopolümeerid, mille monomeerid on nukleotiidid. Nukleotiidid koosnevad lämmastikalusest, suhkrust ja fosforhappejäägist. Üksikud nukleotiidid on ühendatud polünukleotiidahelaks fosfaat-suhkur sidemetega. Nukleotiidide järjestust on võimalik kindlaks teha sekveneerimise abil, mis annab tulemuseks märkidest koosneva tõlgenduse, mida nimetatakse sekventsiks.

Eristatakse kahte tüüpi nukleiinhappeid: desoksüribonukleiinhape (DNA) ja ribonukleiinhape (RNA). Kui DNA ehituskomponendid on desoksüribonukleotiidid, kus suhkruks on desoksüriboos, siis RNA koosneb ribonukleotiididest, mille suhkruks on riboos. Nukleotiidide oluline koostisosa on ka lämmastikalus, mida on viit tüüpi: adeniin, guaniin, tsütosiin, tümiin ja uratsiil. Kui esimesed kolm esinevad nii DNA-s kui ka RNA-s, siis tümiin esineb ainult DNA-s ja uratsiil ainult RNA-s – see on teine oluline erinevus DNA ja RNA vahel.

Nukleiinhapped avastas Friedrich Miescher aastal 1869 valgelible rakutuumas. Ladina keeles on tuum *nucleus* – sellest tuleb ka nukleiinhapete nimetus.

Nukleiinhapete funktsioon rakus on säilitada ja edastada geneetilist informatsiooni, mis on kodeeritud DNA nukleotiidide järjestusse. Teine oluline nukleiinhapete funktsioon on geeniekspressioon RNA vahendusel.

## Kirjandus

* Ain Heinaru. "Geneetika", Tartu ülikooli kirjastus, 2012. ISBN 978-9949-32-171-1

## Välislingid

* A. Heinaru, "Geneetika", 2012
* Lühiülevaade nukleiinhapetest
# Kahe ülemriigi süsteem

**Kahe ülemriigi süsteem** oli kõrgeimal tasemel eluslooduse klassifikatsioon enne kolme domeeni süsteemi kasutuselevõttu 1990. aastal.

Taksonoomias võeti **kahe ülemriigi süsteem** kasutusele 1937. aastal, kui Edouard Chatton jagas eluslooduse kaheks: prokarüootideks ja eukarüootideks.

Kui 1970. aastate lõpus avastas Carl Woese arhed, jagati elusloodus kuueks riigiks:

loomad, taimed, seened, protistid (= eukarüoodid),
arhed, bakterid (= prokarüoodid)
1990. aastal võttis Woese kasutusele domeeni mõiste ja jagas eluslooduse kolme domeeni:

* eukarüoodid
* bakterid
* arhed

Kolme domeeni süsteemi kriitikud Ernst Mayr ja Thomas Cavalier-Smith jagasid eluslooduse uuesti kaheks:

* prokarüoodid
* eukarüoodid

Cavalier-Smith väidab , et eukarüoodid ja arhed (klaad *Neomura*) pärinevad bakterite rühmast kiirikulised (hõimkonnast *Actinobacteria*). Seega bakterite domeen on parafüleetiline rühm. Eukarüoodid ja arhed moodustavad bakterite fülogeneesis ühe haru.

| Linnaeus 1735 2 riiki | Haeckel 1866 3 riiki | Chatton 1937 2 ülemriiki | Copeland 1956 4 riiki | Whittaker 1969 5 riiki | Woese al. 1977 6 riiki | Woese al. 1990 3 domeeni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *(ei ole)* | Protistid | Prokarüoodid | Monera | Monera | Eubacteria | Bakterid |
| Archaebacteria | Arhed |
| Eukarüoodid | Protistid | Protistid | Protistid | Eukarüoodid |
| Vegetabilia | Taimed | Seened | Seened |
| Taimed | Taimed | Taimed |
| Loomad | Loomad | Loomad | Loomad | Loomad |

|  |  | Kaks ülemriiki | Kolme domeeni süsteem | Kuus riiki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Eluta loodus** (mineraalid, muld, õhk, vesi) |
| **ElusloodusBiota* | *Acytota* (Viirused, Viroid, Priion, Virusoid, Virioon) "rakuta elu" |
| *Cytota* "rakuga elu" | Prokarüoodid (*Monera*) | Bakterid | Eubakterid |
| Arhed | *Archaebacteria* |
| Eukarüoodid | Protistid |
| Seened |
| Taimed |
| Loomad |

**Kolme riigi süsteem** – loomad, taimed, mineraalid
**Kahe riigi süsteem** – taimestik (floora) ja loomastik (fauna)
1735. aastal ilmunud Carl von Linné teoses "Systema Naturae" esitas ta tabeli kujul – taimede, loomade ja mineraalide süsteem.

*Biota* ülemriigi nimetuse *Acytota* võttis kasutusele Jeffrey 1971. aastal, mida kasutatakse viiruste sünonüümina.

## Viited
# Prokarüoot

**Prokarüoot** ehk **prokarüont** on eeltuumne rakk. Neil puudub membraaniga piiritletud tuum ning raku sisemuses on tunduvalt vähem erinevaid organelle ja membraanseid struktuure kui eukarüootidel.

Prokarüoodid on jagatud kahte domeeni: bakterid ja arhead. Arhe(a)d või arhe(a)bakterid on hiljaaegu (Woese, Kandler & Wheelis, 1990) tunnustatud domeen. Varem arvati, et arhead elavad ainult teistele organismidele kõlbmatutes elupaikades, mida iseloomustavad ülikõrge või ülimadal temperatuur, pH-ekstreemsus või radioaktiivne kiirgus, kuid leitud on, et nad asustavad ka teisi (normaalseid) elupaiku.

Arvatakse, et prokarüoodid on esimesed planeedil Maa tekkinud elusolenditest. Väga umbkaudselt tekkisid nad 3,8 miljardit aastat tagasi.

Enamik prokarüoote on ainuraksed, kuid leidub ka hulkrakseid organisme.

Prokarüootide hulka kuuluvad eubakterid, arhed ja tsüanobakterid.

## Vaata ka

* prokarüootne rakk
* eukarüoot
* evolutsioon
* valgusüntees prokarüootides
# Looduskaitsebioloogia

**Looduskaitsebioloogia** (inglise *conservation biology*) on teadusharu, mis uurib elurikkust ja seda ohustavaid tegureid ning on aluseks praktilisele looduskaitsetööle.

Eestis on looduskaitsebioloogiat õpetanud ja sellealast teadustööd teinud Viktor Masing, Asko Lõhmus, Tiiu Kull, Marek Sammul jt.

## Vaata ka

* keskkonnakaitse
* looduskaitse

## Viited

## Kirjandust

* Primack, Richard P.; Kuresoo, Rein; Sammul, Marek 2008. *Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse*. Tartu: Eesti Loodusfoto, 416 lk.
# Zooloogia

**Zooloogia** ehk **loomateadus** on üks bioloogia peamisi harusid. See uurib loomi, nende ehitust, talitlust, arengut, käitumist, pärilikkust, evolutsiooni ja suhteid keskkonnaga. Zooloogia kirjeldab ja liigitab loomariigi mitmekesisust ning selgitab, kuidas loomad on kohastunud eri elupaikade ja keskkonnatingimustega. Valdkond käsitleb nii üksikuid loomi kui ka populatsioone, liike ja ökosüsteeme.

Zooloogia nimetus tuleb vanakreeka sõnadest *zoion*, mis tähendab looma, ja *logos*, mis tähendab teadust.

Zooloogia kujunemise alguseks peetakse sageli Aristotelese töid, sest ta kirjeldas ja rühmitas loomi süstemaatiliselt. Kaasaegse zooloogia arengut mõjutasid hiljem renessansi ja varauusaja loodusteadus, Carl von Linné taksonoomiline süsteem, Charles Darwini evolutsiooniteooria ning Gregor Mendeli pärilikkuse seaduspärasusi käsitlevad tööd. Linné loodud binaarne nomenklatuur pani aluse tänapäevasele liikide teaduslikule nimetamisele. Rahvusvahelise zooloogilise nomenklatuuri koodeksi järgi koosneb liigi teaduslik nimi kahest osast: perekonnanimest ja liigiepiteedist.

Zooloogia peamised harud on anatoomia, füsioloogia, ökoloogia, etoloogia, taksonoomia, embrüoloogia ja geneetika. Zooloogias eristatakse tavaliselt selgroogseid ja selgrootuid loomi. Geneetika on zooloogias oluline, sest pärilikkus mõjutab loomade tunnuseid, tervist ja kohastumist keskkonnaga. Mendeli töö aitas mõista, kuidas tunnused võivad kanduda ühelt põlvkonnalt teisele.

Uuritavate loomarühmade järgi eristatakse zooloogia valdkonadena muu hulgas entomoloogiat, malakoloogiat, ihtüoloogiat, ornitoloogiat ja terioloogiat.

**Zooloog** ehk **loomateadlane** võib töötada teadusasutustes, veterinaaria ja keskkonnauuringute valdkonnas, looduskaitses, loomaaedades, akvaariumides, bioteaduste uurimiskeskustes ning muudes looduse ja loomadega seotud asutustes.

## Vaata ka

* zooloogia mõisteid
* zooloogide loend
* zoosemiootika
* krüptozooloogia

## Viited