Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Maismaataimed

**Maismaataimed** ehk **embrüofüüdid** (*Embryophyta*) on taimede rühm, kuhu kuuluvad nii mittesoonelised sammaltaimed (samblad, sarvsamblad ja maksasammaltaimed) kui ka soontaimed, kellel on hästi arenenud juhtkude ning pärisjuured, lehed ja varred, näiteks sõnajalad, õistaimed, okaspuud ja hõlmikpuud.

Maismaataimedel on mitut tüüpi kudesid, millel on erinevad funktsioonid, neil on hästi väljaarenenud juhtimissüsteem ning nii generatiivsed kui vegetatiivsed organid. Maismaataimi iseloomustab põlvkondade vaheldumisega elutsükkel, tipmine rakkude kasv, kutiikula olemasolu ning isas- ja emaselundite esinemine (Paleos, 2008). Maismaataimedel on juured, varred ja lehed. Maismaataimed tagavad toidu, elupaigad, energia, hapniku ja paljud muud elutähtsad suurele osale maailma elusolenditest.

Maismaataimed on kõige tuntum taimede rühm. Nende hulka kuuluvad puud, lilled, sõnajalad, samblad ja mitmesugused muud rohelised taimed. Nad on kõik keerulised hulkrakulised eukarüoodid, kellel on spetsialiseerunud suguelundid. Harvade eranditega saavad maismaataimed oma energia fotosünteesi kaudu (st neelavad valgust) ning sünteesivad oma toidu süsihappegaasist.

## Sammaltaimed

Sammaltaimed ehk brüofüüdid on väikesekasvulised, õiteta ja seemneteta maismaataimed, mis paljunevad eoste abil, neil puuduvad pärisjuured ning nende elutsüklis on ülekaalus haploidne gametofüüt. Nad kasvavad enamasti niisketes kasvukohtades ja vajavad viljastumiseks vett. Maal on umbes 20 000 liiki sammaltaimi.

## Eostaimed

Eostaimed on maismaataimede rühm, kuhu kuuluvad sõnajalgtaimed ehk pteridofüüdid ja neile lähedased taimerühmad. Eostaimedel on hästi arenenud juhtimissüsteem ning juur, vars ja leht on alati olemas. Nad on paljunemisel tihedalt seotud veega, sest nende sugurakud vajavad viljastumiseks vett. Pteridofüüdid on soontaimed, mis levivad eoste abil. Neil puuduvad õied ja seemned, mistõttu on nende paljunemisorganid varjatud.

## Seemnetaimed

Seemnetaimed on soontaimed, mis moodustavad seemneid – keeruka ehitusega struktuure, mille sees asub idu. Seemnetaimed on väga olulised nii Maa taimkatte kujunemisel kui ka põllumajanduses. Seemnetaimede paljunemiseks ei ole vaja vett, sest nad paljunevad sugurakkude abil, mida kannavad edasi tuul või loomad.

## Hõimkonnad, ühendatud rühmadeks

* Sammaltaimed (*Bryophyta sensu lato*)

* Helviksammaltaimed ehk maksasamblad (*Marchantiophyta*)

* Kõdersammaltaimed (*Anthocerotophyta*)

* Samblad (*Bryophyta*)

* Soontaimed (*Tracheophyta*)

* Sõnajalgtaimed (*Pteridophyta*)

* Kollalised (*Lycopodiophyta*)

* Sõnajalalised (*Polypodiophyta*)

* Seemnetaimed (*Spermatophyta*)

* †(Pteridospermatophyta*Pteridospermatophyta*)

* *Ginkgophyta*

* *Gnetophyta*

* Okaspuud (*Pinophyta*)

* *Cycadophyta*

* Katteseemnetaimed (*Magnoliophyta*)

## Viited
# Üheidulehelised

| Üheidulehelised |
| --- |
|  Maisi võsu |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Katteseemnetaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass | **ÜheidulehelisedMonocotyledoneae*  |

**Üheidulehelised** (*Monocotyledoneae* või *Liliopsida*) on katteseemnetaimede ehk õistaimede klass, kel on seemnes ainult üks iduleht.

## Iseloomulikud tunnused

Üheiduleheliste taimede lehed on tavaliselt rööp- või kaarroodsed ja piklikud, hästi arenenud lehetupega. Õis koosneb kolmest osast. Enamasti on nad rohttaimed ning neil on narmasjuurestik.

Üheiduleheliste taimede üheseemnelistel viljadel on tugev viljakest, mis on õhukese seemnekestaga kokku kasvanud. Seemnes on väike idu ja rohkesti toitekudet. Nende teine iduleht on täielikult taandarenenud. Seeme on seemnekestas tugevasti kinni, teris on ühest osast tömp, teisest otsast terav. Teravas osas paikneb idu koos idulehe, iduvarre ja idujuurega.

Üheidulehelistel puudub kambium. Sellepärast nende vars ei muutu jämedamaks, kui taim kasvab. Üheidulehelistele on omane pikk ja peenike, tavaliselt harunemata vars. Juhtsooned paiknevad varres korrapäratult.

## Päritolu

Arvatakse, et üheidulehelised on kaheiduleheliste varases arengustaadiumis tekkinud haru. Nende võimalikud esivanemad olid ürgsed magnoolialised ja vesiroosilised. Igatahes eristusid nad üksteisest kiiresti pärast õistaimede tekkimist, sest vanimad üheiduleheliste kivistised pärinevad varajasest kriidiajastust.

## Paljunemine

Üheiduleheliste seas võib eristada tolmlemise alusel kolm evolutsioonisuunda:

* loomtolmlemine (orhideelised)
* tuultolmlemine (kõrrelised ja lõikheinalised)
* isetolmlemine (suletud õiekattega veetaimed)

## Arvukus

Rahvusvaheline Looduskaitseliit eristab 59 300 liiki üheidulehelisi. Kõige liigirikkam üheiduleheliste sugukond on käpalised, kuhu kuulub üle 20 000 liigi.

## Kasutamine

Põllumajanduses kasvatatavast biomassist enamuse moodustavad üheidulehelised. Näiteks enamik teravilju on üheidulehelised. Üheidulehelised on ka suhkruroog ja bambus. Teised majanduslikult tähtsad üheiduleheliste sugukonnad on palmilised, banaanilised, ingverilised ja laugulised. Viimasesse kuuluvad sellised sageli kasutatavad köögiviljad nagu sibul ja küüslauk.

Paljusid üheidulehelisi kasvatatakse ilutaimedena. Niisugused on näiteks liilia, nartsiss, iiris, amarüll, orhideed, kellukad ja tulbid.

Kõige kõrgem üheiduleheline on palm *Ceroxylon quindiuense*, mis kasvab Colombias ja kuni 60 m kõrguseks.

## Vaata ka

* Eesti üheiduleheliste süstemaatiline nimestik
* Eesti NSV floora
* kaheidulehelised
# Asparilaadsed

| Asparilaadsed |
| --- |
|  Harilik aspar (*Asparagus officinalis*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Monocotyledoneae*  |
| Selts | **AsparilaadsedAsparagales* Bromhead |
| Sugukonnad |
| * *Alliaceae* Laugulised
* *Asparagaceae* Asparilised
* *Asteliaceae*
* *Blandfordiaceae*
* *Boryaceae*
* *Doryanthaceae*
* *Hypoxidaceae*
* *Iridaceae* Võhumõõgalised
* *Ixioliriaceae*
* *Lanariaceae*
* *Orchidaceae* Käpalised
* *Tecophilaeaceae*
* *Xanthorrhoeaceae*
* *Asphodelaceae* Aaloelised
* *Hemerocallidaceae* Päevaliilialised
* *Xeronemataceae*
 |

**Asparilaadsed** (*Asparagales*) on õistaimede selts üheiduleheliste klassist.

Seltsi kuulub ühe süsteemi (nn. APG II süsteemi, 2003) järgi 16 sugukonda:

* *Alliaceae* Laugulised
* *Asparagaceae* Asparilised
* *Asteliaceae*
* *Blandfordiaceae*
* *Boryaceae*
* *Doryanthaceae*
* *Hypoxidaceae*
* *Iridaceae* Võhumõõgalised
* *Ixioliriaceae*
* *Lanariaceae*
* *Orchidaceae* Käpalised
* *Tecophilaeaceae*
* *Xanthorrhoeaceae*
* *Asphodelaceae* Aaloelised
* *Hemerocallidaceae* Päevaliilialised
* *Xeronemataceae*

Cronquisti süsteemi järgi kuulub suur osa selle seltsi rühmi aga seltsi liilialaadsed (*Liliales*).

## Vaata ka

* Liilialised
# Amarüllilised

| Amarüllilised |
| --- |
|  Vägilill |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond | **AmarüllilisedAmaryllidaceae*  |

**Amarüllilised** (*Amaryllidaceae*) on üheiduleheliste klassi asparilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.

Amarülliliste hulka kuulub umbes 75 perekonda enam kui 1600 liigiga, aga süstemaatika osas on väga erinevaid vaateid ja mõned süstemaatikud mõistavad seda sugukonda märksa kitsamana.

Vanasti arvati amarüllilised liilialaadsete (*Liliales*) seltsi.

Amarüllilisi leidub kõigil mandritel peale Antarktika. Eriti palju leidub amarüllilisi Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Kapimaal.

Enamik amarüllilisi on mitmeaastased rohttaimed. Toitaineid säilitavad nad tavaliselt sibulas, aga mõnikord võimsas risoomis või tüvendis.

Amarüllilised on tavaliselt lihakate lehtedega. Õied on tavaliselt koondunud sarikatesse, mis asuvad lehtedeta varre või õievarre tipus. Enamasti on amarüllilised alumise sigimikuga, mis ongi nende tähtis eristamisalus liilialaadsetest.

Amarülliliste seas on palju ilutaimi, näiteks nartsiss, kriinum, ratsuritäht ja kliivia. Leidub nii selliseid ilutaimi, mida kasvatatakse peenral, kui selliseid, mida saab toas potis kasvatada.

Lühterlill
Verilill
Kriinum
Ambõis
Pintsellill
## Amarülliliste perekonnad

* *Amaryllis* – amarüll
* *Ammocharis*
* *Apodolirion*
* *Bokkeveldia*
* *Boophone*
* *Bravoa*
* *Brunsvigia* – lühterlill
* *Caliphruria*
* *Calostemma*
* *Carpolyza*
* *Chlidanthus* – andilill
* *Choananthus* (*Scadoxus*) – verilill
* *Clivia* – kliivia
* *Cooperia*
* *Crinum* – kriinum
* *Cryptostephanus*
* *Cybistetes*
* *Cyrtanthus* – ambõis
* *Eucharis* – meelistäht
* *Eucrosia*
* *Eustephia*
* *Galanthus* – lumikelluke
* *Gemmaria*
* *Gethyllis*
* *Griffinia*
* *Habranthus* – vihmalill
* *Haemanthus* – pintsellill
* *Hannonia*
* *Hessea*
* *Hieronymiella*
* *Hippeastrum* – ratsuritäht
* *Hymenocallis* – ämblikliilia
* *Ismene*
* *Lapiedra*
* *Leptochiton*
* *Leucojum* – märtsikelluke
* *Namaquanula*
* *Narcissus* – nartsiss
* *Nerine* – näkilill
* *Pamianthe*
* *Pancratium* – vägilill
* *Paramongaia*
* *Phaedranassa*
* *Phycella*
* *Placea*
* *Proiphys* (*Eurycles*)
* *Pucara*
* *Pyrolirion* – rajulill
* *Rauhia*
* *Rhodophiala*
* *Sprekelia* – sprekeelia
* *Stenomesson*
* *Sternbergia* – sternbergia
* *Strumaria*
* *Tapeinanthus*
* *Tedingea*
* *Traubia*
* *Ungernia* – liimilill
* *Urceolina* – meelistäht
* *Vagaria*
* *Vallota*
* *Worsleya*
* *Zephyranthes* – tuulelill

* Liimilill
* Tuulelill
* Neriine
* Ratsuritäht
* Ämblikliilia
# Amarüll

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimeliigist; perekonna kohta vaata artiklit Amarüll (perekond)* |

---

| Amarüll |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Liliopsida*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond |
Amarüllilised *Amaryllidaceae*  |
| Perekond |
Amarüll *Amaryllis*  |
| Liik | **Amarüll**  |
| Binaarne nimetus |
| Amaryllis belladonna L. |

**Amarüll** (*Amaryllis belladonna*) on mitmeaastane sibultaim amarülliliste sugukonnast. On amarülli perekonna ainuliik.

Amarüll on pärit Lõuna-Aafrikast. Kasvatatakse ilutaimena ja lõikelillena. Õied on valged, roosad või karmiinpunased.

Kasvab kuni 1 meetri kõrguseks.
# Rohttaimed

Aedsalat on tuntud üheaastane rohttaim
**Rohttaimed** (*herbae*) on sõnajalg- ja õistaimed, mille võsud taime elutsükli vältel ei puitu.

Rohttaimede maapealsed võsud võivad püsida kas ühe või mitu vegetatsiooniperioodi- ehk kasvuperioodi, pärast viljumist võsud sageli surevad.

Taime elukestuse järgi eristatakse üheaastasi rohttaimi, kaheaastasi rohttaimi ja mitmeaastasi rohttaimi ehk püsikuid.

## Vaata ka

* puittaimed
* rohundid

## Välislingid

* Eesti
* ede määrajad, KeyToNature projekt
# Püsikud

Põdrakanep on mitmeaastane taim tänu risoomile
**Püsikud** ehk **mitmeaastased rohttaimed** on rohttaimed, kes tavatingimustes elavad üle kahe aasta. See on rohttaimede eluvorm.

Tavaliselt moodustavad püsikud igal aastal uued maapealsed osad (varred, õied, viljad). Ebasoodsal ajal (näiteks parasvöötmes talvel) nende võsud üldjuhul hävivad; säilivad üksnes maa-alused osad (näiteks risoomid, juured, sibulad, mugulad), vähestel liikidel ka maapealsed osad. Talihaljastel püsikutel talvituvad ka lehed.

Üldiselt peetakse püsikuteks neid taimi, kes õitsevad ja viljuvad elu jooksul mitu korda. Eraldi rühma moodustavad monokarpsed taimed, kes elavad rohkem kui kaks aastat, kuid õitsevad ja viljuvad ainult kord elus. Pärast seemnete valmimist taim sureb.

Enamik Eestis kasvavatest rohttaimeliikidest on püsikud (näiteks nurmnelk, külmamailane, valge vesiroos, ojamõõl).

## Vaata ka

* püsililled
* üheaastased taimed
* kaheaastased taimed
* iluaiandus
# Lõuna-Aafrika

Lõuna-Aafrika ÜRO liigituse järgi (tumeroheline) ja Lõuna-Aafrika Arengukogukond (heleroheline)
**Lõuna-Aafrika** on regioon, mis hõlmab Aafrika mandri lõunaosa.

ÜRO liigituse järgi kuulub Lõuna-Aafrika koosseisu viis riiki: Botswana, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vabariik, Namiibia ja Svaasimaa. Neist viiest riigist koosneb ka 1969 asutatud Lõuna-Aafrika Tolliliit.

Loodusgeograafilise liigituse järgi hõlmab Lõuna-Aafrika Cunene ja Zambezi jõest lõuna poole jäävad alad. Cunene on Angola ja Namiibia piirijõgi, Zambezi on Sambia ja Zimbabwe piirijõgi. Seega kuuluvad selle liigituse järgi Lõuna-Aafrikasse lisaks eelmises lõigus mainitud riikidele Zimbabwe ja Mosambiigi lõunaosa. Seda liigitust on kasutatud loomastiku kirjeldamisel. Et see liigitus poolitab Mosambiigi, siis ei saa seda kasutada inimgeograafias, sh majandus- või poliitilises geograafias.

1980 asutati Lõuna-Aafrika Arengukogukond, et soodustada koostööd piirkonnas. Sinna kuulub 15 riiki, peale ÜRO liigituse veel Angola, Kongo DV, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambiik, Sambia, Seišellid, Zimbabwe ja Tansaania. ÜRO liigituse järgi kuuluvad need kümme riiki Kesk- või Ida-Aafrikasse.

Loodusvarade poolest on Lõuna-Aafrika väga rikas. Seal on maailma suurimad plaatina- ja üldse plaatinametallide, samuti kroomi, vanaadiumi ja koobalti varud. Peale selle leidub seal uraani, kulda, titaani, rauda ja teemante. Põhilise osa Lõuna-Aafrika ekspordist moodustavad kaevandatud maavarad.

## Vaata ka

* Must Aafrika
# Monotüüpne takson

**Monotüüpne takson** on bioloogias selline taksonoomiline kategooria, millesse kuulub ainult üks hierarhiliselt vahetult alluv takson.

Näiteks loomariigis peajalgsete klassi ülemsugukond *Architeuthoidea* koosneb kahest sugukonnast: hiidkalmaarlaste **monotüüpsest sugukonnast** ja sugukonnast *Neoteuthidae*, millesse kuulub neli **monotüüpset perekonda**. Hiidkalmaarlaste sugukond sisaldab hiidkalmaari **monotüüpse perekonna**, millesse omakorda kuulub **monotüüpne liikArchiteuthis dux*, kellel alamliigid puuduvad.

## Vaata ka

* monofüleetiline rühm
# Näkilill

| Näkilill |
| --- |
|  Suureõieline näkilill (*Nerine bowdenii*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond |
Amarüllilised *Amaryllidaceae*  |
| Perekond | **NäkilillNerine*  |

**Näkilill** (ka neriine, *Nerine* Herb.) on taimeperekond amarülliliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 30 liiki. Nende pärismaine levila on Aafrika lõunaosas.
# JSTOR

**JSTOR** (lühend fraasist *Journal Storage*) on digitaalraamatukogu, mis loodi 1995.

Raamatukogu omanik on Ithaka Harbors, Inc.

Algul sisaldas JSTOR teadusajakirjade digiteeritud kokkuvõtteid (inglise *digitized back issues*). Tänapäeval sisaldab JSTOR peale teadusajakirjade ka raamatuid ja muid allikmaterjale. JSTORis on võimalik täistekstiotsingut (inglise *full-text searches*) teha umbes 2000 ajakirja sisu kohta.

Seisuga 2013 oli juurdepääsuõigus JSTORile rohkem kui 8000 asutusel rohkem kui 160 riigist. Suur osa JSTORi teenustest on tasulised, ent on ka tasuta teenuseid.

2015 oli JSTORi tulu 86 miljonit dollarit.

## Välislingid

* Koduleht
# PubMed

*Mitte segi ajada PubMed Centraliga*

---

Logo
**PubMed** on tasuta otsingumootor, mille abil saab peamiselt MEDLINE'i andmebaasist otsida bioloogia- ja meditsiiniteemaliste teadustööde ja artiklite bibliograafilisi viiteid ja kokkuvõtteid. See loodi 1996. aastal ja sai avalikkusele vabalt kasutatavaks 1997. aastal.

Igal kirjel on unikaalne PMID number (PubMed identifier).

## Välislingid

* Koduleht
# Laugulised

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on alamsugukonnast; sugukonna kohta vaata Laugulised (sugukond)* |

---

| Laugulised |
| --- |
|  Karulauk |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Monocotyledoneae*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond |
Amarüllilised *Amaryllidaceae*  |
| Alamsugukond | **LaugulisedAllioideae* Herb. |

**Laugulised** (*Allioideae*) on õistaimede amarülliliste sugukonna alamsugukond.

## Klassifikatsioon

1998 käsitleti APG süsteemis laugulisi eraldi sugukonnana.

Nüüdisajal kuuluvad lauguliste alamsugukonda järgmised triibused:

* *Allieae*
* *Gilliesieae*
* *Tulbaghieae*.

## Viited
# Lumikelluke (perekond)

| Lumikelluke |
| --- |
|  Harilik lumikelluke |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond |
Amarüllilised *Amaryllidaceae*  |
| Perekond | **LumikellukeGalanthus*  |

**Lumikelluke** (*Galanthus*) on amarülliliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis on selle perekonna liikidest kõige tuntum ilutaimena sissetoodud, vahel metsistuv harilik lumikelluke (*Galanthus nivalis*).

## Liike

* *Galanthus alpinus* – kaukaasia lumikelluke
* *Galanthus angustifolius* – ahtalehine lumikelluke
* *Galanthus cilicicus* – kiliikia lumikelluke
* *Galanthus elwesii* – suureõieline lumikelluke
* *Galanthus fosteri* – Fosteri lumikelluke
* *Galanthus ikariae* – ikaaria lumikelluke
* *Galanthus koenenianus* – vaoline lumikelluke
* *Galanthus lagodechianus* – lagodehhi lumikelluke
* *Galanthus nivalis* – harilik lumikelluke
* *Galanthus panjutinii* – Panjutini lumikelluke
* *Galanthus peshmenii* – antaalia lumikelluke
* *Galanthus platyphyllus* – laialehine lumikelluke
* *Galanthus plicatus* – kurruline lumikelluke
* *Galanthus reginae-olgae* – sügisene lumikelluke
* *Galanthus rizehensis* – lasistani lumikelluke
* *Galanthus samothracicus* – samotraake lumikelluke
* *Galanthus transcaucasicus* – kaspia lumikelluke
* *Galanthus woronowii* – Voronovi lumikelluke

## Välislingid

* Lumikelluke andmebaasis eElurikkus
# Ämblikliilia

| Ämblikliilia |
| --- |
|  *Hymenocallis caribaea* õis |
| Taksonoomia |
| Riik |
Taimed *Plantae*  |
| Hõimkond |
Õistaimed *Magnoliophyta*  |
| Klass |
Üheidulehelised *Magnoliopsida*  |
| Selts |
Asparilaadsed *Asparagales*  |
| Sugukond |
Amarüllilised *Amaryllidaceae*  |
| Perekond | **ÄmblikliiliaHymenocallis* Salisb. |
| Tüüpliik |
| *Hymenocallis littoralis* (Jacq.) Salisb. |
| Sünonüümid |
| * *Liriopsis* Rchb.
* *Choretis* Herb.
* *Nemepiodon* Raf.
* *Siphotoma* Raf.
* *Tomodon* Raf.
* *Troxistemon* Raf.
 |

**Ämblikliilia** (*Hymenocallis*) on amarülliliste sugukonda kuuluv Ameerikast pärinev sibultaimede perekond.

Ämblikliiliad kasvavad looduslikult USA kaguosas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas, Kariibi mere piirkonnas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas. Mõned ämblikliilia liigid on laialdaselt levinud ka dekoratiivtaimedena.

Ämblikliiliad eelistavad sooja kliimat ning on tundlikud madalate temperatuuride suhtes. Liikide välimus on varieeruv: mõned liigid sarnanevad välimuselt nartsissidega (näiteks pidulik ämblikliilia). Amarüllilised on mitmeaastased rohttaimed, mis säilitavad oma varuained sibulas, mõnel juhul ka risoomis või tüvendis.

Õite keskosa on ümbritsetud kroonlehtedega, mis on kitsamad ja pikemad kui nartsissil. Õied on tavaliselt valged, vahel kreemikad või kollased. Neil on tugev lõhn, mis öösiti intensiivistub. Õie kandelehed on rohelised, valged või kollased ning silmatorkava välimusega.

Ämblikliilial on piklikud rohelised lehed. Tavaliselt areneb kõigepealt lehestik, millele järgneb 3–5 pungaga õievars. Õievarred kasvavad suurest sibulast rosettidena. Ämblikliilia kogukõrgus koos õitega on umbes 60 cm.

## Taksonoomia ajalugu

*Hymenocallis liriosme*
Richard Anthony Salisbury (1761–1829) oli Inglismaalt pärit botaanik, kes kirjeldas esimesena 1812. aastal ämblikliilia (*Hymenocallis*) perekonda. Salisbury eraldas *Hymenocallis*'e perekonda mitmed varem *Pancratium*'i perekonda paigutatud liigid, alustades liigist *Hymenocallis littoralis*. Eraldamise põhjus oli teadmine, et selle liigi viljades esineb vaid kaks seemet.

## Kasvatamine

Ämblikliiliaid kasvatatakse tavaliselt siseruumides. Pehme kliimaga piirkondades võib neid kasvatada ka väliskeskkonnas: avatud pinnases või pottides (rõdudel ja terrassidel). Potis kasvatamisel kasutatakse viljaka pinnase, lehehuumuse ja liiva segu. Taimed istutatakse kevadel kergesse ja hästi ettevalmistatud mulda. Sibulatevaheline kaugus peaks olema 30–40 cm. Suvel ja kevadel tuleb taimi regulaarselt kasta, sügisel ja talvel vähem. Seemned idanevad 19–23 °C juures. Hilisemas faasis on madalaim kasvuks vajalik temperatuur 13 °C.

## Viited
# Germplasm Resources Information Network

**Germplasm Resources Information Network** (lühend **GRIN**) on Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi (USDA) hallatava programmi National Genetic Resources Program tarkvaraprojekt, mille eesmärk on hallata andmebaasi, mis sisaldab muu hulgas sisaldab infot elusorganismide geneetika kohta.

GRINil on neli alaprojekti:

* National Plant Germplasm System (NPGS)
* National Animal Germplasm Program (NAGP)
* National Microbial Germplasm Program (NMGP)
* National Invertebrate Germplasm Program {NIGP)

## Välislingid

* GRINi koduleht
# Triibus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taksoni järgust; Vana-Rooma mõiste kohta vaata artiklit Triibus (Vana-Rooma)* |

---

**Triibus** (*tribus*) on bioloogilises taksonoomias sugukonna ja perekonna vaheline taksoni järk. Vajaduse korral lisatakse triibusesse kuuluvate perekondade klassifitseerimisel veel järk alamtriibus (*subtribus*).

Taksonijärkude rida:

* ülemsugukond (*superfamilia*)
* sugukond (*familia*)
* alamsugukond (*subfamilia*)
* triibus (*tribus*)
* alamtriibus (*subtribus*)
* perekond (*genus*)

Triibuse taksonoomilise nimetuse sufiks võib olla:

* botaanikas *-eae*, *Acacieae*, *Agariceae*, *Andropogoneae*, *Bolbitieae*, *Encoelioideae*, *Genisteae* jm.
* zooloogias *-ini*, näiteks *Bupalini*, *Cacatuini*, *Calyptorhynchini*, *Hominini*, *Nymphicini*, *Scombrini* jm.
# Binaarne nomenklatuur

**Binaarne nomenklatuur** (ka **binomiaalne nomenklatuur**) on bioloogias kasutatav ladinakeelsete liiginimede nimetamine kahesõnaliste väljendite (**binaarsete nimetuste**) abil järgmisel viisil:

* Liigi perekonnanimi kirjutatakse esimesena ja alati suure tähega.
* Liiginimi kirjutatakse teisena ja üldjuhul väikese tähega.

Binaarse nomenklatuuri võttis 18. sajandil kasutusele Karl von Linné.

## Näide

Järgnevas näites analüüsime lühidalt linnuliigi sinirinna ladinakeelset teaduslikku nimetust (*Luscinia svecica*). Siin tähistab "*svecica*" liigiepiteeti ja "*Luscinia*" perekonda (ööbik). Seega kuulub linnuliik sinirind ööbiku perekonda.

## Vaata ka

* eestikeelsed liiginimed
* taksonoomia

## Välislingid

* MATJAŽ KUNTNER ja INGI AGNARSSON, Are the Linnean and Phylogenetic Nomenclatural Systems Combinable? Recommendations for Biological Nomenclature, Syst. Biol. 55(5):774–784, 2006, veebiversioon (vaadatud 16.08.2014) (*inglise keeles*)
# Naturalisatsioon (bioloogia)

**Naturalisatsioon** on (bioloogias kasutatava mõistena) võõrliikide kodunemine.

See on inimese kaasabil sissetoodud liikide sobitumine kohalikku keskkonda (aklimatiseerumise tagajärjel) ja seeläbi eduka järglaskonna andmine inimese kaasabita; aklimatiseerumise kõrgeim aste.

Taimede puhul eristatakse kultuurtaimede **metsistumist** kui levimist ja kasvamist väljaspool haritavat ala, kuid siiski inimtekkelistes kooslustes, ja **naturalisatsiooni** kui elunemist looduslikes kooslustes.

Naturaliseerunud liigid võivad eduka paljunemise korral muutuda invasiivseteks, kohalikke liike tõrjuvateks.

## Vaata ka

* aklimatiseerumine
* pärismaine elustik
* võõrliik

## Viited