Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Alamliik

Eestis elutseb kaks kalakajaka alamliiki: kalakajakas (*Larus canus canus*) ja järve-kalakajakas (*Larus canus heinei*)
**Alamliik** (ladina keeles *subspecies*, lühend *ssp.* või *subsp.*) on takson, mis on liigist ühe võrra madalamal olev üksus. Alamliigist madalamad liigisisesed ühikud on teisend ehk varieteet ja vorm.

See on liigi geograafiliselt või ökoloogiliselt eraldatud osa, mille isendid on evolutsiooni käigus omandanud pärilikke erisusi morfoloogias ja ökoloogias. Seesama kehtib ka teisendi ja vormi kohta, aga erinevus seisneb selles, et teisend ja vorm ei ole geograafiliselt eraldatud. Geograafilise eraldatuse tõttu on alamliikidevaheline geneetiline erinevus ka suurem kui teisendite- ja vormidevaheline geneetiline erinevus.

Looduses võivad alamliigi isendid saada paljunemisvõimelisi järglasi nii omavahel kui ka teiste alamliikide esindajatega.

Liikide teaduslikud nimetused on kaheosalised: kõigepealt perekonnanimi ja sellele järgneb liiginimi. Alamliigi teaduslik nimetus on seevastu kolmeosaline: perekonnanimi, liiginimi ja liigisisese taksoni nimi. Näiteks linavästriku (*Motacilla alba*) see alamliik, mis elab suuremas osas Euroopas, sealhulgas Eestis, kannab nime *Motacilla alba alba*.

Kui alamliigi liiginimi ja liigisisese taksoni nimi kokku langevad, siis tähendab see, et see alamliik on selle liigi nominaal- ehk põhialamliik, mida peetakse sellele liigile kõige iseloomulikumaks alamliigiks. Tavaliselt on põhialamliik teistest alamliikidest tuntum, laiema levilaga ja varem kirjeldatud.

Mõnikord ei ole bioloogid veel isekeskis selgusele jõudnud, kas mõni looma- või taimerühm on iseseisev liik või alamliik. Sellisel juhul tohib liiginime sulgudesse kirjutada. Nii näiteks pole veel üksmeelt selles, kas Ameerikas elavad hõbekajakad moodustavad omaette liigi ameerika hõbekajakas *Larus smithsonianus* või on see hõbekajaka alamliik *L. argentatus smithsonianus*. Sel juhul tohib selle nime kirjutada kujul *Larus (argentatus) smithsonianus*.

Inimese rasse ei loeta alamliikideks. Inimrasside omavaheline geneetiline erinevus on väga väike, näiteks koerte ja kasside tõud erinevad üksteisest märksa rohkem kui inimrassid.
# Algoloogia

**Algoloogia** ehk **fükoloogia** ehk **vetikateadus** on bioloogia haru, mis uurib vetikaid.

Sõna "fükoloogia" tuleneb kreeka sõnast *phykos*, mis tähendab makrovetikat, nagu näiteks põisadru (*Fucus vesiculosus*).

Eesti tuntumate algoloogide seas on Erich Kukk, Kalle Olli.

## Välislingid

* Kalle Olli loengumaterjalid.
# Mükoloogia

**Mükoloogia** ehk **seeneteadus** on seeni uuriv teadusharu.

Mükoloogia kui teadusharu arenes välja 18. sajandil botaanikast.

## Vaata ka

* seente loend
* mükoloogia mõisteid
* Eesti Mükoloogiaühing
# Botaanika

**Botaanika** ehk **taimeteadus** on teadusharu, mis tegeleb taimede uurimisega.

Elusloodus jagatakse kolmeks domeeniks: bakterid, arhed ja eukarüoodid. Eukarüootide domeen jaotatakse neljaks riigiks: taimed, loomad, seened ja protistid. Botaanika tegeleb neist ühe – taimede uurimisega. Varem (ja paljudes ülikoolides ning käsiraamatutes ka praegu) on botaanika alla kuulunud ka seente, vetikate ja samblike uurimine.

Botaanika peamisteks harudeks on taimesüstemaatika, taimeanatoomia (taimemorfoloogia), taimefüsioloogia, taimeökoloogia, paleobotaanika.

## Vaata ka

* botaanika mõisteid
* botaanikute loend
* Eesti botaanikaühing
* hüdrobotaanika
* zooloogia
* Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituut

## Välislingid

* Tartu Ülikooli Botaanikaaed
# Kvantitatiivsed uurimismeetodid

**Kvantitatiivsed uurimismeetodid** on teadusliku uurimise meetodid, mis keskenduvad uuritava tunnuste kirjeldamisele läbi mõõtmise, vastates esmajoones küsimusele *kui palju* mingit nähtust, omadust või tunnust esineb (vrd kvalitatiivsed uurimismeetodid, mis kirjeldavad nähtusi).

**Kvantitatiivuuringu** põhieesmärk on saada statistiliselt usaldusväärseid andmeid järelduste tegemiseks. Uuringu tulemus on vähe sõltuv uurija tõlgendusest ja näitajad arvulised. Kvaliteedi määrab valimi suurus, küsimused (tüüp, järjestus, ühemõttelisus, asjakohasus).

## Loodusteadustes

Loodusteadustes nimetatakse kvantitatiivuuringuteks kõiki neid uuringuid, milles kasutatakse mõõtmist.

## Analüütilises keemias

 *Pikemalt artiklis Analüütiline keemia*
Analüütilises keemias nimetatakse kvantitatiivseks meetodeid ja võtteid, mida kasutatakse aine koguse kindlaksmääramiseks.
Kvantitatiivne analüüs – see on proovis sisalduva(te) komponendi (komponentide) kvantitatiivse sisalduse määramine, s.t ühendite koguse kindlaksmääramine.

## Sotsiaalteadustes

Sotsiaalteadustes kasutatavad kvantitatiivsed uuringud põhinevad statistilistel meetoditel. Kvantitatiivuuringute põhimeetodid on valimistatistika, keskmiste tendentside ja variatsioonide mõõtmine, korrelatsioon-regressioonanalüüs, diskriminantanalüüs, klasteranalüüs, faktoranalüüs jt.

## Vaata ka

* kvantitatiivne ajalugu
* kvalitatiivsed uurimismeetodid
# Klasteranalüüs

**Klasteranalüüs** (ingl. *cluster analysis*) on informaatikas objektide klastriteks rühmitamise ehk klasterdamise moodus.

Klasterdamine toimub objektidevahelist kaugust, lähedust või sarnasust iseloomustavate parameetrite alusel. Klasteranalüüs on mitmemõõtmeline.

Kahemõõtmeline klasteranalüüs (kahe parameetri alusel saadud klastrid)
Klasterdada võib nii suvalisi objekte kui ka kindlat liiki objekte eri aspektidest. Kui parameetrid on vaatlusandmed (valimid), siis on klasterdamine seotud statistilise andmetöötlusega (ingl. *data clustering*). Kui klasterdamine on hierarhiline, siis kattub see taksonoomiaga.

Klasteranalüüsi võtteid kasutatakse ka *kujundite tuvastamisel* (ingl. *pattern recognition*), isokvantanalüüsis, masinõppes jm. Klasterdamine (ingl. *clustering*) on uurimisandmete analüüsi esmaülesanne.

## Viited

## Välislingid

* Klasteranalüüs majanduses (PDF)
# Perekondlik sarnasus

**Perekondlik sarnasus** (inglise keeles *family resemblance*, L. Wittgensteinil saksa keeles *Familienähnlichkeit* ja inglise keeles *family likeness*) on niisugune mingit kogumit iseloomustav ühisus, mille korral igale kogumi elemendile leidub ses kogumis teine temaga ühiste omadustega element, ent ei leidu üht omadust, mis oleks ühine kõigile kogumi elementidele.

Selle mõiste võttis kasutusele Ludwig Wittgenstein oma hilisemates töödes. Ta kasutas seda näiteks mängu mõiste kirjeldamisel: igale mängule leidub mõni sellega kaunis sarnane mäng, kuid ei leidu omadusi, mis oleks ühised kõigile mängudele.

Perekondlik sarnasus iseloomustab paljusid tavakeeles kasutatavaid mõisteid või kategooriaid. Perekondliku sarnasuse puhul ei pruugi kogum (mõiste, kategooria) olla selgelt piiritletud – teda ei saa defineerida mingite ühiste tunnuste kaudu. Näiteks Morris Weitzi järgi ei saa seetõttu defineerida kunsti.

Perekondlik sarnasus iseloomustab ka bioloogilisi liike.

## Näide

Järgmised viis tähtede rida moodustavad perekondlikult sarnase kogumi, kuivõrd igale reale leidub kogumis paariline, millega tal on ühine tähekolmik, kuid ei leidu ühtegi tähte, mis oleks ühine kõigile ridadele.

A B C D

B C D E M

C D E F

D E F G

E F G H K R

## Viited
# Incertae sedis

Incertae sedis ehk **ebakindla paigutusega** on bioloogilises süstemaatikas kasutatav väljend taksonite puhul, mille asend süsteemis pole selge. Niisugused ebaselge paigutusega rühmad loetletakse siis väljaspool süsteemi, märkega *incertae sedis*.

Kasutatakse ka lühendina inc. sed., või ka näiteks määratlemata paigutusega perekonna puhul *genus inc. sed.* (vahel lühendatult *G.I.S.*) – *genus incertae sedis*, või näiteks ebakindla paigutusega sugukonna puhul *familia inc. sed*.

## Ebaselge paigutusega taksonoomilisi üksusi

* *Dendrogramma*
* *Loreleia*
* *Xylogone*
# Philosophical Transactions of the Royal Society

Philosophical Transactionsi esimese köite kaas (1665-1666)
**Philosophical Transactions of the Royal Society** (Kuningliku Seltsi Filosoofilised Toimetised; Phil. Trans.) on teadusajakiri, mida annab välja Londoni Kuninglik Selts.

See rajati 1665. aastal ning on seega maailma vanim puhtalt teadust käsitlev ajakiri. Sestsaadik on Philosophical Transactions pidevalt ilmunud, nii et see on ka maailma kõige kauem ilmunud teadusajakiri. Veidi varasemat ajakirja "Journal des sçavans" võib samuti pidada maailma esimeseks teadusajakirjaks, ehkki see sisaldas teadusliku kõrval ka mitmesugust mitteteaduslikku materjali. Sõna "filosoofiline" (*philosophical*) pealkirjas viitab natuurfilosoofiale, mis oli tolleaegne vaste tänapäeva loodusteadusele.

Ajakirja Philosophical Transactions esimene toimetaja ja kirjastaja oli Bremenist pärit õpetlane Henry Oldenburg, üks Kuningliku Seltsi kahest esimesest sekretärist. Vastu Oldenburgi lootusi ei saavutanud ajakiri algul ärilist edu ning hiljem võttis selts kirjastamise enda kanda. Ajakirja toimetades algatas Oldenburg tänapäevase teadusliku retsenseerimise traditsiooni, kus teadusartiklid saadetakse enne avaldamist eksperdile arvamuse avaldamiseks.

## Välislingid

* Philosophical Transactions (1665–1886)
* Royal Society Publishing, Londoni Kuningliku Seltsi kirjastus