Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kalender

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaarvamissüsteemidest; väljaande kohta vaata artiklit Kalender (väljaanne); rakendusprogrammi kohta vaata artiklit Kalender (programm); sõna teiste tähenduste kohta vaata artiklit Kalender (täpsustus).* |

---

**Kalender** on kindel ajaarvamissüsteem.

**Kalender** võib olla ka ese või väljaanne (sageli trükis), mis kalendrisüsteemi illustreerib (näiteks lauakalender). Sõna "**kalender**" kasutatakse ka ajakava kohta (näiteks võistluskalender).

## Kalendritüübid

Levinumad kalendritüübid on kuukalender, päikesekalender, kuu-päikesekalender, planeedikalender ja meelevaldne kalender.

Kuukalender on sünkroonitud Kuu liikumisega (kuu faasidega). Kuukalender on näiteks islami kalender.

Aastal 46 eKr kehtestas Julius Caesar päikeseaastal põhineva ajaarvamissüsteemi, mida tänapäeval tuntakse kui Juliuse ehk vana kalendrit. 1582. aastal paavst Gregorius XIII kehtestatud Gregoriuse ehk uus kalender on täpsustatud ajaarvamissüsteem.

## Kalendrid

* **Jahikalender** on jahipidamise hooaja kalender, ka ametlik jahipidamise kord, millal jahti võib pidada.
* **Kirikukalender** on kiriklikke pühi ja tähtpäevi kajastav kalender.
* **Kuukalender** on kuuaastal põhinev kalender.
* **Lauakalender** on lauale asetatav kalender.
* **Päikesekalender** on päikeseaastal põhinev kalender.
* **Rahvakalender** on tähtpäevade tähistamisega seotud rahvapärimus. 1731. aastast on pidevalt välja antud eestikeelset rahvakalendrit.
* **Revolutsioonikalender** on Prantsuse revolutsiooni aegne kalender.
* **Ruunikalender** on puusse lõigatud puukalender, niinimetatud sirvilauad.
* **Seinakalender** on seinale kinnitatav kalender.
* **Taskukalender** on väike taskuformaadis kalender.
* **Tähekalender** on tähtede vaatlemisel rajanenud muinasaja kalender.

## Vaata ka

* ajaarvamine
* Assüüria kalender
* budistlik kalender
* Bütsantsi kalender
* Dariuse kalender
* Hiina kalender
* Juudi kalender
* maia kalender
* Maavalla rahvakalender
* sirvikalender
* Vanaarmeenia kalender
* Rootsi kalender
* kalendrireform
* looduskalender
# Päev

Päikesevalgus Maal 2. aprillil kell 13:00 UTC
**Päev** on ajavahemik planeedi pinna kindlas punktis, mille jooksul päike (või planeedisüsteemi keskne täht) on horisondist kõrgemal.

Päeva pikkus sõltub laiuskraadist, pöörlemistelje nurgast orbiidi pinna suhtes ning nurgast pöörlemistelje ja tähele suuna vahel. Päevale järgneb öö, taevakehade öö- ja päevakülge eraldab terminaator. Päev algab päikesetõusuga ja lõpeb päikeseloojanguga.

## Vaata ka

* keskpäev
* polaarpäev
* ööpäev ehk 24 tundi on aja mõõtühik
# Hommik

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; teiste tähenduste kohta vaata Hommik (täpsustus)* |

---

Hommik Sloveenias
Varane suvehommik Eestis
**Hommik** on päeva algusosa. Hommiku vastandmõiste on õhtu.

Hommik on üldiselt seotud päikesetõusuga.

## Vaata ka

* Hommikusöök
* Hommiku tänav
# Õhtu

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Friedrichi maali kohta vaata artiklit Õhtu (maal)* |

---

Õhtu Tallinnas
**Õhtu** on päeva lõpuosa. Õhtu vastandmõiste on hommik.

## Vaata ka

* Õhtuleht
* Õhtu tänav
* Õhtukool
# Kuupäev

**Kuupäev** ehk **daatum** on päeva järjekorranumber kuus, millele sageli lisatakse ka kuu ja aasta. Kuupäev on nt 15. märts 2013, mida võib kirjutada ka 15.03.2013.

Kuupäeva määramine sõltub kasutatavast kalendrisüsteemist. Sama päeva võidakse eri kalendrites märkida eri järjekorranumbriga, näiteks on kasutatud eri paigus samal ajal kuupäevi Juliuse kalendri ja Gregoriuse kalendri järgi.

Kuupäev sõltub ka ajavööndist. Näiteks rünnak Pearl Harborile algas 7. detsembril 1941 kell 7.48 Havai aja järgi, aga 8. detsembril kell 3.18 Jaapani aja järgi.

## Vaata ka

* ISO 8601
# Kuu faasid

A – Maa, B – Kuu, C – Kuu tiirlemissuund, D – Kuu orbiit ümber Maa, E – Päikesekiired. Joonistel olevate objektide suuruste ja kauguste suhted ei vasta tegelikkusele.

**Maa-Kuu süsteem ülalt vaadatuna**

Kuud valgustab tema teekonnal ümber Maa Päike, Kuu ise ei tekita valgust. Kuu faase nimetatakse järgmiselt: 1 – noorkuu, 3 – esimene veerand, 5 – täiskuu, 7 – viimane veerand. Seda, kuidas Kuu seejuures Maalt paistab, on näha alumisel pildil.

**Kuu Maalt vaadatuna ehk Kuu faasidKuu faas** on Kuu Päikesest valgustatud osa väljanägemine väljaspool Kuud, tavaliselt Maal asuva vaatleja jaoks.

Pool Kuust on alati valgustatud ja pool valgustamata. (Erandiks on üsna harva esinevad kuuvarjutused, kus valgustamata on rohkem kui pool Kuud, mõnikord isegi terve Kuu.) See, milline osa Kuust on valgustatud, oleneb Kuu, Maa ja Päikese omavahelisest asendist ning muutub sedamööda, kuidas Kuu ümber Maa tiirleb. Kuu on Maa poole pööratud kogu aeg sama küljega, aga Päikese poole erineva küljega. Seetõttu see, missugune osa Kuu pinnast, sealhulgas Maa pealt nähtavast Kuu pinnast on valgustatud, muutub tsükliliselt. Maalt on nähtav samuti pool Kuust, aga pool Kuust Maale ei paista.

Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustatud (100%), nimetatakse täiskuuks. Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustamata (0%), nimetatakse kuu loomiseks. Ülejäänud faasides on nähtavast Kuu osast valgustatud ainult osa. Valgustatud ja valgustamata osa eraldavat piiri nimetatakse terminaatoriks.

Kuu faasid muutuvad tsükliliselt. Faaside muutumise tsükli pikkus on 29 päeva 12 tundi ja 44 minutit ehk 29,53 päeva. Seda ajavahemikku nimetatakse ka Kuu ööpäevaks ehk sünoodiliseks kuuks.

Sideeriline kuu ehk Kuu asukoha täistiir tähtede suhtes on pisut lühem – 27 päeva 7 tundi ja 43 minutit. Sünoodiline kuu on sideerilisest pikem, kuna Kuu tiirleb ümber Maa, mis omakorda tiirleb ümber Päikese.

Samamoodi kui Maal asuva vaatleja jaoks paistavad Kuu faasid, paistavad ka Kuul asuva vaatleja jaoks Maa faasid. Need on ainult vastupidised: kui Maa peal on täiskuu, siis Kuul on maa loomine, ja kui Maal on kuu loomine, siis Kuul on täismaa. Kui Maal paistab Kuust esimene veerand ehk noorkuu, siis Kuul paistab Maast viimane veerand ehk vanamaa.

Kuu faasid on kuu loomine (kuud ei ole näha), noorkuu, poolkuu (esimene veerand), kasvav kuu, täiskuu, kahanev kuu, poolkuu (viimane veerand) ja vanakuu.

Kuu faaside kindlakstegemine on lihtne: Kuu, millest on näha parem pool, kasvab, ja millest vasak, kahaneb. Parem käsi ehk hüvakäsi on rahvatraditsioonides seotud kasvamise ja lisandumisega, vasak käsi ehk kurakäsi aga vähenemise ja kadumisega. See reegel kehtib põhjapoolkeral.

Mnemotehniliselt on faaside kindlakstegemiseks kasutusel ka järgmine meetod. Kui kuu kasvab ehk nähtavat osa tuleb juurde, meenutab kuu nähtav osa J-tähte. Kui kuu kahaneb, on näha teine pool ehk kuu nähtav osa meenutab C-tähte.

## Välislingid

* Kuu faasid (astronoomia.ee)
# Kesköö

**Kesköö** on kellaaeg, mil algab uus kalendriööpäev (muutub kuupäev): kell 12 öösel, kell 24.00 ehk kell 00.00.

Vanarooma ajaarvamissüsteemi järgi oli kesköö täpselt päikeseloojangu ja päikesetõusu vahel.

## Vaata ka

* keskpäev
* öö