Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Wayback Machine

Logo (2010)
**Wayback Machine** on USA mittetulundusühingu Internet Archive hallatav digiarhiiv, kuhu salvestatakse veebilehti. Arhiiv asutati 2001.

2019. aasta mai seisuga oli digiarhiivis üle 361 miljardi veebilehesalvestuse.

## Viited

## Välislingid

* Wayback Machine
# Aasta

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on ajavahemikust; Eesti filmi kohta vaata Aastad (film)* |

---

**Aasta** (lühend a) on ajavahemik kahe järjestikuse sündmuse vahel, mis toimuvad kord iga täistiiru jooksul, mille Maa teeb tiiru ümber Päikese.
Laiemas mõttes räägitakse aastast ka seoses mis tahes planeedi tiirlemisega ümber Päikese, näiteks Marsi puhul Marsi aastast.

## Aasta kui ajaühik

Aja füüsikalise mõõtühikuna võrdub aasta 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga. Selle suuruse mõõtühiku rahvusvaheline tähis on a (ladina keele sõnast *annus*, aasta).

Väga suurte ajavahemike puhul kasutatakse mõõtühikutena mega-aastat (miljon) aastat (Ma) ja giga-aastat (Ga).

Pretsessioonist põhjustatud muutuste tõttu saab aasta pikkust arvestada mitmeti.

## Troopiline aasta

 *Pikemalt artiklis Troopiline aasta*
Troopiline aasta ehk päikeseaasta on aeg Maa kahe järjestikuse läbimineku vahel kevadpunktist. Selle ajaga teeb ta 365,24219 tiiru ümber oma telje (365,24219 keskmist päikeseööpäeva).

Nutatsiooni tõttu troopilise aasta pikkus pisut kõigub. Keskmine troopiline aasta seda ei arvesta.

## Sideeriline aasta

 *Pikemalt artiklis Sideeriline aasta*
Sideeriline aasta ehk täheaasta on tõeline ajavahemik, mille jooksul Maa teeb tiiru ümber Päikese, st aeg Päikese kahe järjestikuse ühesuguse asendi vahel (tähe suhtes) näival trajektooril taevavõlvil. Selle pikkus on 365,2564 keskmist päikeseööpäeva.

## Anomalistlik aasta

 *Pikemalt artiklis Anomalistlik aasta*
Anomalistlik aasta on ajavahemik Maa kahe läbimineku vahel periheelist (365,2596 keskmist päikesepäeva).

## Kuuaasta

 *Pikemalt artiklis Kuuaasta*
Kuuaasta koosneb Kuu 12 tiirust ümber Maa. Ta kestab 354 päeva ning on päikeseaastast umbes 11 päeva lühem.

## Fenoloogiline aasta

Fenoloogiline aasta on ajavahemik mingi fenoloogilise sündmuse (loodusliku aastaajalise sündmuse) kahe järjestikuse toimumise vahel. Sääraseks sündmuseks võib olla näiteks suurvesi mõnes jões, mõne linnuliigi ränne või mõne taimeliigi õitsemine.

## Kalendriaasta

Kalendriaasta on ajavahemik kahe järjestikuse ühesuguse kuupäeva vahel mingis kalendris.

Tavaliselt püüavad kalendrid olla sünkroonitud aastaaegadega. Et aga fenoloogilise aasta pikkust on raske määrata, siis nad võtavad fenoloogilise aasta asemel aluseks astronoomilise aasta. Näiteks Vana-Egiptuses kasutati Niiluse üleujutuse ennustamiseks Siiriuse heliaakilist tõusu.

Gregoriuse kalendris püütakse kevadist pööripäeva hoida 21. märtsil või selle lähedal. Seetõttu järgitakse seal kevadise pööripäeva troopilist aastat.

Üheski astronoomilises aastas ei sisaldu täisarv ööpäevi. Seetõttu peab mis tahes kalender, mis järgib mõnda astronoomilist aastat, nägema ette mingi liigaastate süsteemi.

Aasta keskmine pikkus Juliuse kalendris ehk Juliuse aasta on täpselt 365,25 ööpäeva. Aasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris ehk Gregoriuse aasta on 365,2425 ööpäeva.

Kalendriaasta pikkus Gregoriuse ja Juliuse kalendris on 365 (liigaastal 366) päeva, 52 nädalat pluss üks päev (liigaastal kaks päeva) või 12 kuud.

## Vaata ka

* Aastarütm
* Ajaarvamine
* Kalender
* Uusaasta
* Kirikuaasta
* Eelarveaasta
* Õppeaasta
* Hüdroloogiline aasta (veeaasta)
# Aimara keel

| aimara keel (aymara) |
| --- |
| Kõneldakse |
Boliivias, Peruus, Tšiilis |
| Piirkonnad |
Andid |
| Kokku kõnelejaid |
2 200 000 |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Boliivia,  Peruu |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
ay |
| ISO 639-2 |
aym |
| Aimara keele kõnelejate asuala. |

**Aimara, ka aimaraa keel** (*aymara*) on indiaani keel, mida kõneleb 2,2 miljonit inimest Lõuna-Ameerikas Andide regioonis Boliivias, Peruus ja Tšiilis.

## Tähestik

Aimara tähestik

## Välislingid

* Aimara keelest ja kultuurist (hispaania keeles)
* Nicanor Apaza Suca, Dionisio Condori Cruz, Maria Nelly Ramos Rojas: Yatiqirinaka Aru Pirwa - Qullawa Aymara Aru. Aimara-Hispaania ja Hispaania-Aimara sõnaraamat (PDF 8,9 MB)
# Esmaspäev

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib nädalapäevast; ajalehtede kohta vaata Esmaspäev (ajaleht, 1922) ja Esmaspäev (ajaleht, 1989)* |

---

**Esmaspäev** on nädala esimene päev Eestis ja paljudes teistes riikides. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on esmaspäev nädala teine päev. Rahvusvahelise standardi ISO 8601 järgi on esmaspäev nädala esimene päev.

Astroloogias on esmaspäev Kuu päev.

Paljudes keeltes, sh germaani keeltes ja India keeltes, on päev nimetatud Kuu või Kuujumala järgi, nt *monday* inglise keeles, *Montag* saksa keeles, *måndag* rootsi ja uusnorra keeles.

Lääne kultuuris on esmaspäev töö- ja koolinädala algus ehk esimene päev pärast nädalavahetust, kui täiskasvanud lähevad tööle ja lapsed kooli.

## Vaata ka

* Sinine esmaspäev

## Välislingid
# Teisipäev

**Teisipäev** on nädala teine päev Eestis. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on teisipäev nädala kolmas päev.

Astroloogias on teisipäev planeedi Marss päev.
# Kolmapäev

**Kolmapäev** ehk **kesknädal** on nädalapäev, mis järgneb teisipäevale ja eelneb neljapäevale. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on kolmapäev nädala neljas päev ja ühtlasi nädala keskmine päev (vene: *среда*, saksa: *Mittwoch*, soome: *keskiviikko*). Vana-Roomas oli see nädalapäev pühendatud jumal Mercuriusele (ja tema planeedile Merkuurile; ladina keeles: *dies mercurii*), sellest on pärit ka tänapäeva kolmapäeva nimetus romaani keeltes (prantsuse: *mercredi*, itaalia: *mercoledì*, hispaania: *miércoles*). Põhja-Euroopas vastas Mercuriusele Odin, sellest nimest lähtub ka kolmapäeva nimetus mitmes germaani keeles (inglise: *wednesday*, hollandi: *woensdag*, norra, taani ja rootsi: *onsdag*). Eesti, liivi, läti ja leedu keeles nimetatakse seda päeva nädala kolmandaks päevaks (liivi: *kuolmõndpǟva*, läti: *trešdiena*, leedu: *trečiadienis*).

Astroloogias nimetatakse kolmapäeva planeedi Merkuur päevaks.
# Neljapäev

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib nädalapäevast; ansambli kohta vaata artiklit Neljapäev (ansambel).* |

---

**Neljapäev** on nädalapäev, millele eelneb kolmapäev ja järgneb reede. Eestis on neljapäev nädala neljas päev. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on neljapäev nädala viies päev.

Astroloogias on neljapäev planeedi Jupiter päev.

## Jumalad ja neljapäev

Neljapäev on seotud piksejumalaga.

Vanad eestlased on väidetavalt neljapäeva Taara auks pühendanud. Neljapäeva õhtut nimetati Tooru teeramise õhtuks, siis käidi hiies püha pidamas.

Germaani äikesejumal Thori seotust neljapäevaga väljendavad inglise keele *thursday*, rootsi ja taani *torsdag*. Saksa ja hollandi keeles on neljapäev kõuepäev (Thori vanaülemsaksakeelne nimi on Donar) – saksa keeles *Donnerstag* ehk *Donner*; hollandi keeles *donderdag*.

Romaani keeltes on neljapäev pühendatud Jupiterile (hispaania keeles *jueves* prantsuse keeles *jeudi*, itaalia keeles *giovedì*).

## Kalapäev

Neljapäeva kui kalapäeva järgi on saanud nime Tartus asuva Barclay hotelli kalarestoran Neljapäev (september 2012)
1970. ja 1980. aastatel peeti Nõukogude Liidus, sealhulgas Eesti NSV-s, neljapäeviti kalapäeva: sööklates ja restoranides pakuti siis peamiselt kalatoite. Kreeklastel on kalapäev aga hoopis pühapäev.

Muistsete eestlaste kosjakommete kohaselt käidi ehal neljapäeva ja laupäeva õhtutel. Ehalkäijate vastuvõtuks valmistusid ka tüdrukud.

> „Siis neil õhtutel ei söönud tüdrukud räimi, sellepärast, et räime hais juurde jäävat. Neil õhtutel pesnud tüdrukud endid hoolega ja vahetanud puhta hame ning voodiriided. Suvel toodud ka nendel õhtutel kask voodipäitsi, et oleks külalisel mõnusam.“
>
>
>  – Halliste
>
>

## Kaduneljapäev

Eestlaste kuukalendri ajaarvamises märgib kaduneljapäev alati vana poolkuu neljapäeva. Nädalapäevadest on neljapäev üldse üks olulisemaid. Arvati, et sel päeval sooritatud rituaalsed toimingud tagavad edu suurpuhastuses, putukate ja näriliste hävitamises. Samuti sunniti sel päeval taanduma inimese endaga seotud hädasid, näiteks konnasilmi, kaed, liigset kehakaalu ja mitmesuguseid haigusi.

## Neljapäeva tööd

Neljapäeva peeti üldiselt õnnelikuks päevaks nagu laupäevagi.

Paarispäevana sobis neljapäev kõikide tööde alustamiseks, pulmapäevaks, ristimiseks ja ka oli sobilik päev kosjaskäiguks.

Sobilik töö oli karjalase, külv, lõikus, ohverdamine (käidi õhtuti hiies), arstimine.

Iseloomulik on õhtuste tööde keeld. Neljapäevaõhtuti kehtis töökeeld igasuguste ringliikumisega seotud tööde kohta, nagu näiteks ketramine, villatööd näiteks lõngakerimine, varrastel kudumine, sukanõelumine. Keelust üleastumine toob kaasa lambaõnnetused. Ei tohtinud ka jahvatada. Kuna tegemist oli piksejumaluse päevaga, siis olid keelatud müra põhjustavad tööd.

Neljapäeviti anti tavaliselt teenijatüdrukutele vaba õhtu.

## Nõidumine

Neljapäeval harrastati ka nõidumist. Nõiuti piima- ja karjaõnne, raviti haigusi ja saadeti neid teistele inimestele.

Neljapäeviti sai kratti valmistada, ringi liikusid mütoloogilised olendid.

## Vaata ka

* Must neljapäev
* Suur neljapäev

## Viited

## Välislingid

* Suur neljapäev andmebaasis BERTA
# Reede

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on nädalapäevast; raamatu "Robinson Crusoe" tegelase kohta vaata artiklit Reede (raamatutegelane); samanimelise kultuuriajalehe kohta vaata artiklit Sirp (ajaleht); Eesti filmistuudio kohta vaata artiklit Reede (filmistuudio)* |

---

**Reede** on nädalapäev, millele eelneb neljapäev ja järgneb laupäev. Eestis on reede nädala viies päev. Paljudes maades ja kirikunädalas on reede nädala kuues päev.

Astroloogias on reede planeedi Veenus päev.

Reede on eestikeelse nimetuse saanud skandinaavia mütoloogiast pärit jumalanna Freya järgi. Otselaen tuleb nähtavasti skandinaavia ühiskeelest, kus sõnakuju oli ilmselt *fredag* (nagu ka praeguses norra *bokmål*'is). Vanapõhja keeles oli selle päeva nimetus tõenäoliselt *Freyadag*.

Kristluses peetakse reedet nädalapäevaks, mil Jeesus Kristus risti löödi. Õigeusklikel ja katoliiklastel on tavaks selle mälestuseks reedeti paastuda.

Reedet, mis satub 13. kuupäevale, peavad ebausklikud õnnetuks päevaks.

## Eesti olud

Reedet peeti kõige halvaendelisemaks, isegi õnnetuks nädalapäevaks. Töid siis ei alustatud. Eriti oli keelatud karjalaskmine, ei tohtinud kangast alustada ega lõpetada. Lubatud ei olnud ka külv, aiategemine, kalavõrkude seadmine, lamba niitmine, seatapmine, õue pühkimine. Lisaks oli keelatud kolimine ja reisileminek. Reedel võis aga putukatõrjet teha ning küüsi lõigata.

Arvati, et niisugune nagu on ilm reedel on see ka pühapäeval või kogu järgmisel nädalal. Saartel ja rannikul oli uskumus, et kui Kuu loomise aeg on reedel ja kuus on viis reedet, püsib halb ilm järgmise Kuu loomiseni. Sellist kuud peeti õnnetuks.

Nendes uskumustes kajastub ristiusu mõju – paastupäev, suur reede jms. Tuntav on ka Skandinaavia uskumuste mõju.

## Vaata ka

* reede 13

## Viited

## Välislingid
# Laupäev

Pesupäev Neidenbachis Saksamaal 1978. aastal
Pesupesemine Saksamaal Neidenbachis 1978. aastal
**Laupäev** on nädala päev, millele eelneb reede ja järgneb pühapäev. Eestis on laupäev nädala kuues päev. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on laupäev nädala seitsmes ja viimane päev.

Eestikeelne kirjapilt on tulnud skandinaavia keeltest (vanaislandi *laugardagr*, vanarootsi *lögherdagher*, rootsi *lördag*, kus *laug* on pesemisvesi (vrd inglise laundry) ja tähendab seega pesupäeva, ehk traditsioonilist päeva, kui pesupesemine ette võeti.

Astroloogias on laupäev planeedi Saturn päev.

Judaismis on see päev püha (tegelikult juba alates reedesest päikeseloojangust, sest juudi kalendri järgi algab ja lõpeb ööpäev päikeseloojanguga) nii nagu kristluses pühapäev ja islamis reede.

## Laupäev eesti rahvakultuuris

Lõunaeesti keeltes on laupäeva nimetatud kui *puulpäiv* ehk lühemalt *puulpä* (poolpäev) ja viitab sellele, tegu on pooliku tööpäevaga.

## Viited
# Pühapäev

**Pühapäev** on nädala päev, millele eelneb laupäev ja järgneb esmaspäev. Eestis on pühapäev nädala seitsmes ja viimane päev. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on pühapäev nädala esimene päev.

Astroloogias on pühapäev Päikese päev.
# Tund

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaühikust; pedagoogika mõiste kohta vaata artiklit Tund (pedagoogika)* |

---

**Tund** on aja mõõtühik ja SI-süsteemi põhiühiku sekundiga seotud mittedetsimaalne kordühik (kuuekümnendsüsteemis).

Tunni rahvusvaheline tähis on h (ladinakeelsest sõnast *hora*, tund).

Üks tund on 60 minutit ehk 3600 sekundit (1 h = 60 min = 3600 s).
# Nädal

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaühikust. Ajakirja kohta vaata artiklit Nädal (ajakiri).* |

---

**Nädal** on ööpäevast pikem ja kuust lühem ajaühik, mille kestus on enamikus kultuurides 7 ööpäeva. Nädalapäevade nimetused eesti keeles on: esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, reede, laupäev, pühapäev.

Sõna *nädal* on slaavi päritolu, aluseks kirikuslaavikeelne pühapäeva nimetus *nedělja*, 'ei tee (tööd)'. soomekeelne sõna *viikko* pärineb muinasgermaani sõnast *\*weyg-* ('painutama, pöörama', 'tuul', 'saak').

Laialt kasutust leidnud seitsmepäevane nädal põhineb Kuu seitsmepäevastel faasidel ja on Lähis-Ida päritolu. See pärineb iidse Babüloni (Paabeli, Babeli, Bāb-ili) ajast 6. sajandist eKr, kust levis ühes raamatu-uskudega üle maailma. Tuntakse ka kolme-, nelja-, viie-, kuue-, kaheksa-, üheksa-, kümnepäevaseid nädalaid.

Eestlaste muinasaegne nädal oli tõenäoliselt viiepäevane (ühe käe sõrmede järgi): *esmaspäev*, *teisipäev*, *kolmapäev*, *neljapäev*, *viiespäev* (vadja keeles *viddezpäivä*, vrd vepsa keeles *pätnic*, vene keeles *пятница*). Üleminekul seitsmepäevasele nädalale *viiespäev* asendus *reede*'ga (germaani *Freitag*, ilmselt emand-jumalannast Freyjast, näiteks liivi keeles *breidig* või siis M. Vasmeri *Russisches etymologisches Wörterbuch* järgi ladina sõnast *feria*, 'pidulik päev'), lisandusid *laupäev* (vanapõhja *laugr/laug*, 'saun', seega saunapäev ehk pesupäev, samas liivikeelne *puol päävä*, võrukeelne *puulpäiv* ehk *puulpühä*) ja *pühapäev*.

Samas pole välistatud võimalus, et *reede* kandis viiepäevases nädalas *pühapäeva* nime, mis *reede* ja *laupäeva* lisandumisel nihkus kahe päeva võrra edasi.

*Kolmapäev* kannab ka *kesknädala* nime (vrd soome *keskiviikko*). Viiepäevase nädala puhul on *kolmapäev* keskel, seitsmepäevase nädala puhul aga on ta keskel juhul, kui nädal algab *pühapäevast*.

## Vaata ka

* ISO 8601
# Sekund

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaühikust; nurga- ja kaareühiku kohta vaata sekund (geomeetria); intervalli kohta muusikas vaata sekund (muusika)* |

---

Sekundise taktiga pendelkell
**Sekund** (tähis **s**) on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik aja mõõtmiseks.

Sõna "sekund" tuleb ladina keele väljendist *pars minuta secunda* (sõna-sõnalt: osa väike teine) ehk (tunni) teine väike osa (esimene väike osa – *pars minuta prima* – on minut).

Igapäevases ajaarvestuses on sekund 1/60 minutit ehk 1/3600 tundi (1 s = 1/60 min = 1/3600 h).

## Definitsioon

Sekundi praeguse definitsiooni kinnitas 26. Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 2019. aastal.

Sekundi määratlemisel on aluseks võetud tseesium-133 aatomi häirimata põhioleku ülipeenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku sageduse WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 fikseeritud arvväärtus 9 192 631 770, ühik Hz ehk s–1:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ,
millest

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 .
## Defineerimise ajalugu

Kuni 1956. aastani defineeriti sekundit Maa pöörlemise kaudu kui 1/86400 keskmisest päikeseööpäevast (60 s × 60 min × 24 h = 86 400 sekundit).

1956. aastal defineeris Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee sekundi Maa tiirlemise kaudu ümber Päikese ühel kindlal epohhil, sest Maa pöörlemist ei peetud enam piisavalt ühtlaseks, et selle kaudu aja mõõtühikut määratleda. Maa liikumist kirjeldati Newcombi päikesetabelite järgi, mis annavad ümber Päikese liikumise valemi epohhi J1900 jaoks 18. ja 19. sajandil tehtud astronoomiliste vaatluste põhjal. (Epohhiks nimetatakse astronoomias ajahetke, mille kohta on määratud koordinaadid astronoomilistel kaartidel.)

Niiviisi defineeritud efemeriidisekund on 1/31556925,9747 troopilise aasta keskmisest pikkusest epohhil J1900 (Juliuse kalendri järgi 1900. aasta 1. jaanuaril kell 00.00.00). Selle definitsiooni ratifitseeris XI Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (1960).

Alates 1967. aastast on sekundit defineeritud ajavahemikuna, mis võrdub 133Cs (tseesium-133) aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele üleminekule vastava kiirguse 9 192 631 770 võnkeperioodiga (temperatuuril 0 K).

Põhiolekus on ergastatud aatomi energiatasemete peenstruktuur määratud aatomituuma magnetmomendi ja elektronide magnetvälja vastastikmõjuga. Üleminek ühelt tasemelt teisele (aatomi loomulik „vibratsioon“ ja vastav kiirgus) toimub igale aatomiliigile omase kindla sagedusega.

2019. aasta määratluses on muudetud sõnastust, sisu jääb samaks.

## Vaata ka

* Maailmaaeg
* Liigsekund

## Viited
# Minut

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaühikust; nurga- ja kaareühiku kohta vaata artiklit Minut (geomeetria)* |

---

**Minut** on aja mõõtühik ja SI põhiühikuga sekund seotud mittedetsimaalne kordühik (kuuekümnendsüsteemis). Minuti tähis on min.

Sõna "minut" on tulnud ladinakeelsest väljendist *pars minuta prima* (sõna-sõnalt: osa väike esimene) ehk (tunni) esimene väike osa.

Üks minut on 1/60 tunnist (1 min = 1/60 h). Ühes minutis on 60 sekundit (1 min = 60 s).
# Kuu (kalender)

**Kuu** ehk **kalendrikuu** on aja mõõtühik, mille järgimiseks kasutatakse kalendreid. Üks kuu on ligikaudu sama pikk kui üks Kuu faaside tsükkel. Aastas on 12 kuud ning iga kuu koosneb 28–31 ööpäevast.
# Öö

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pimedast ajast; singli kohta vaata artiklit Öö (singel); filmi kohta vaata artiklit Öö (film)* |

---

Öine satelliidifoto (montaaž eri aegadel tehtud satelliidifotodest)

**Öö** on ajavahemik, mille jooksul taevakeha (planeet või tema kaaslane) pinna punkti jaoks on valguse peamine allikas (päike) horisondist allpool.

Öö kestus sõltub laiuskraadist ja taevakeha telje nurgast orbiidi pinna suhtes. Öö vastand on päev. Taevakehade öö- ja päevakülge eraldab terminaator. Kui taevakeha pöörlemistelg ei asu orbiidiga risti, siis muutub öö pikkus perioodiliselt.

Päikesesüsteemi planeetidel on öö väga erineva pikkusega. Ööpäev kestab Veenusel 224,7 päeva ja Jupiteril 9 tundi 56 minutit. Öö hõlmab ööpäevast keskmiselt poole.

Päev ja öö on võrdse pikkusega kevadisel ja sügisesel pööripäeval, kui planeedi telg on ekliptikaga risti. Suurim päeva ja öö pikkuse erinevus on talvisel ja suvisel pööripäeval, kui telg on ekliptikaga suurima nurga all. Talvisel pööripäeval on öö kõige pikem ja suvisel pööripäeval kõige lühem.

Polaarjoonest kõrgemal laiuskraadil võib öö kesta üle ööpäeva. Seda nimetatakse polaarööks. Kõrgetel laiuskraadidel jõuab suvel kogu öö jooksul maapinnale hajunud valgus. Seda nimetatakse valgeks ööks. Kui talvel on mingis piirkonnas polaaröö, siis suvel esineb seal olukord, kus öö täielikult puudub. Seda nimetatakse polaarpäevaks.

Taevakehad saavad energiat põhiliselt soojuskiirguse kaudu oma päikeselt. Öösel, kui valgust pole, on temperatuur seetõttu üldiselt madalam kui päeval. Taevakehadel on kõige suuremad temperatuurierinevused tavaliselt nendes piirkondades, kus esinevad polaaröö ja -päev. Ekvaatori lähedal, kus päeva ja öö pikkuses suuri erinevusi ei ole, kõigub temperatuur aasta jooksul vähem.

Kui päike on horisondi all, aga tema hajunud valgus jõuab vaatlejat, on hämarik. Eristatakse kolme tüüpi hämarikku:

* **tsiviilhämarik** on siis, kui päike on 0–6 kraadi allpool silmapiiri;
* **nautiline hämarik** on siis, kui päike on 7–12 kraadi allpool silmapiiri;
* **astronoomiline hämarik** on siis, kui päike on 13–18 kraadi allpool silmapiiri.

## Mõju elule

Öösel ei jõua maapinnale peaaegu üldse valgust. Sellepärast on öösiti valgustundlikust meelest ehk nägemisest vähe kasu.

Loomad, kellel nägemine on eriti hästi arenenud, tavaliselt magavad öösiti. Mõned loomad, vastupidi, on öösiti eriti aktiivsed. Neid nimetatakse ööloomadeks. Mõned nendest, näiteks öökullid, on kohastunud nägema eriti väheses valguses. Sellistel loomadel on tüüpiliselt suured silmad. Mõned ööloomad on täiesti pimedad ja liiguvad teisi meeli kasutades, milleks võib olla kajalokatsioon.

Taimed kasutavad valgust fotosünteesiks. Öösiti fotosüntees peaaegu lakkab. Seetõttu toimuvad ka taimedes öösiti mitmesugused muutused, näiteks on tüüpiline, et õistaimed sulgevad ööseks oma õied.

## Vaata ka

* kesköö
* öömust
# Päikeseloojang

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Friedrichi maali kohta vaata artiklit Päikeseloojang (maal)* |

---

Päikeseloojang
Päikeseloojang
Päikeseloojangu järgne ehakuma
**Päikeseloojang** on Päikese igapäevane kadumine läänes horisondi taha Maa või täpsemalt öeldes selle planeedi, kus vaatleja viibib, pöörlemise tulemusena.

Päikeseloojangu aeg on astronoomias määratletud hetkena, mil Päikese ülemine serv kaob läänes allapoole horisonti. Atmosfäärilise murdumise tõttu on valguskiirte trajektoor horisondi lähedal sirgjoonelisest tugevalt kõrvale kallutatud, seepärast toimub astronoomiline päikeseloojang alles siis, kui Päikese ketas on juba umbes ühe oma diameetri jagu allpool horisonti. Astronoomilisele päikeseloojangule järgneb ja päikesetõusule eelneb hämarik.

Päikeseloojangu aeg oleneb päevast ning vaatleja asukohast ehk tema pikkus- ja laiuskraadist, samuti kõrgusest maapinnast. Kui aeg läheb talvisest pööripäevast suvise poole, siis muutuvad päevad järjest pikemaks ja päikeseloojangu aeg järjest hilisemaks, aga suvisest pööripäevast talvise poole minnes päevad lühenevad ja päikeseloojang toimub järjest varem. Mida suurem on paiga geograafiline laius, seda rohkem päeva pikkus varieerub, ekvaatoril loojub päike iga päev umbes samal ajal. Päikeseloojangu aega mõjutavad veel ümbritsevad mäed, mis võivad päikese varem ära varjata.

Põhja pool põhjapolaarjoont ja lõuna pool lõunapolaarjoont pole aastas vähemalt ühel päeval päikesetõusu ega päikeseloojangut, kui polaarpäev või polaaröö kestab kogu ööpäeva.

Päikeseloojang loob kummalisi atmosfääritingimusi nagu Päikese ja seda ümbritseva taeva sageli erepunane või -oranž värvus. Vahel esineb päikeseloojangul ka roheline kiir.

## Vaata ka

* Eha (videvik)
* Koit (koidik, agu)
# Vikisõnastik

Vikisõnastiku logo
**Vikisõnastik** (detsembrini 2009 eesti keeles *Vikisõnaraamat*; inglise keeles **Wiktionary**) on Wikimedia sihtasutuse projekt, mille eesmärk on luua Vikipeedia põhimõtteid järgiv ja sellega kaasas käiv vaba sõnaraamat ühes sõnaseletuste, tõlgete, häälduste, etümoloogiate ning kõige muu juurdekuuluvaga kõikvõimalike keelte tarvis.

Sõnaraamatu eestikeelne osa sai alguse 3. mail 2004 (esimene lehekülg oli *esmaspäev*). Samas mai algul loodi Vikisõnastikud kõigis keeltes, kus oli olemas ka Vikipeedia ning sellega jõudis eri keeleversioonide arv 143-ni.

2025. aasta jaanuari seisuga oli keeleversioone 171. Neist suurimad olid inglise (8,3 miljonit sisulehekülge), prantsuse (6,5 miljonit), malagassi (ligi 5 miljonit), hiina (ligi 2 miljonit), kreeka (1,5 miljonit), vene (ligi 1,4 miljonit), saksa (ligi 1,2 miljonit) ja kurdikeelne versioon (1 miljon lehekülge).

Eestikeelses versioonis täitus 100 000 artiklit 2. veebruaril 2013. 110 000 artiklit täitus 14. oktoobril 2015. 5. jaanuaril 2022 oli eestikeelses Vikisõnastikus 145 016 märksõna 1520 keeles. 16. oktoobril 2022 täitus 150 000 artiklit.

2025. aasta alguse seisuga on eestikeelne versioon sisulehekülgede arvult 33. kohal (indoneesia ja norra keelte vahel).

2024. aastal külastati Vikisõnastiku eestikeelset versiooni 6,2 miljonit korda. Ingliskeelsel versioonil oli külastusi aga ligi 1,1 miljardit.

## Viited

## Välislingid

* Wiktionary esileht
* Eestikeelne esileht
* Eestikeelse Vikisõnastiku statistika