Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Film

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on teosest; filmilindi kohta vaata artiklit Filmilint; Eesti ajakirja kohta vt artiklit Film (ajakiri); ansambli HU? albumi kohta vaata artiklit Film (HU? album).* |

---

**Film** on filmikunsti salvestatud teos, mille andmekandjaks on filmilint ning kus on visuaalselt nähtav kaadrite esitus, standardsena 24 kaadrit sekundis. Filmi iseloomustab liikumine ajas ning tavaliselt ka ruumis, eristudes sellega fotograafiast.

## Vaata ka

* dokumentaalfilm
* Eesti filmide loend
* filmi mõisteid
* filmide loend
* filmimuusika
* filmograafia
* filmoteek
* kaksikfilmid
* kino
* lühifilm
* mängufilm
* Rahvusvaheline Filmikriitikute Ühing
* ulmefilm
# Draamafilm

**Draamafilm** (ka *draama*) on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on jõulised emotsioonid ja tõsine konflikt.

## Draamafilmi alamliigid

* Kriminaaldraama (*Crime drama*) või kohtudraama (*Legal drama*)
* Ajalooline draamafilm (*Historical drama*)
* Dokumentaaldraama (*Docudrama*)
* Melodraama (*Melodrama*)
* Romantiline draamafilm (*Romantic drama*)
* Tragöödia (*Tragedy*)

## Tuntud teoseid

Andmebaasi Internet Movie Database edetabel "Best Drama" (veebruar 2012).

1. "Shawshanki lunastus" (*The Shawshank Redemption*, 1994)
2. "Ristiisa" (*The Godfather*, 1972)
3. "Ristiisa II" (*The Godfather: Part II*, 1974)
4. "12 vihast meest" (*12 Angry Men*, 1957)
5. "Schindleri nimekiri" (*Schindler's List*, 1993)
6. "Lendas üle käopesa" (*One Flew Over the Cuckoo's Nest*, 1975)
7. "Pimeduse rüütel" (*The Dark Knight*, 2008)
8. "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" (*The Lord of the Rings: The Return of the King*, 2003)
9. "Seitse samuraid" (*Shichinin no samurai*, 1954)
10. "Kaklusklubi" (*Fight Club*, 1999)
11. "Omad poisid" (*Goodfellas*, 1990)
12. "Jumala linn" (*Cidade de Deus*, 2002)
13. "Casablanca" (*Casablanca*, 1942)
14. "Ningen no jôken", 1961
15. "Tavalised kahtlusalused" (*The Usual Suspects*, 1995)
16. "See imeilus elu" (*It's a Wonderful Life*, 1946)
17. "Päikeseloojangu bulvar" (*Sunset Boulevard*, 1950)
18. "Seitse" (*Se7en*, 1995)
19. "Forrest Gump" (*Forrest Gump*, 1994)
20. "Léon" (*Léon*, 1994)
21. "Memento" (*Memento*, 2000)
22. "Suurlinna tuled" (*City Lights*, 1931)
23. "Dr. Strangelove ehk kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" (*Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb*, 1964)
24. "Tänapäeva apokalüpsis" (*Apocalypse Now*, 1979)
25. "Ameerika ajalugu X" (*American History X*, 1998)

## Viited

## Välislingid

* Drama Films. Filmsite.org
# Filmirežissöör

**Filmirežissöör** ehk **filmilavastaja** on filmi tegemise loominguline, kunstiline juht.

Filmirežissöör kujundab filmistsenaariumi põhjal näitlejate ja võttemeeskonna töö. Filmirežissööril on tähtis roll ka näitlejate valimisel.

Filmi eri elementide või etappide jaoks võidakse kasutada kitsama eriala spetsialiste, näiteks helirežissöör, montaažirežissöör.

Režissöör võib filmi tegemisel täita ka muid rolle, näiteks olla ka stsenarist, operaator, monteerija, näitleja või helilooja.

Filmirežissöörid võivad töötada üsna erineva tööstiiliga: ühed annavad ette vaid üldise tegevuskirjelduse ja lasevad näitlejatel teksti improviseerida, teised kontrollivad võttemeeskonna ja näitlejate tegevuse iga detaili.

## Vaata ka

* filmirežissööride loend
* lavastaja
# Korea keel

**Korea keel** on keel, mida räägitakse Põhja- ja Lõuna-Koreas, osaliselt ka Ida-Hiinas, Põhja-Korea ja Hiina piiridel. Maailmas peab korea keelt emakeeleks umbes 78 miljonit inimest.

Üldiselt peetakse korea keelt suguluskeelteta keeleks, mõned uurijad on korea keelt seostanud altai keeltega.

Korea keele põhikonsonandid: ㅊ (*tšiõt*), ㅋ (*kiõk*), ㅌ (*tiõt*) ja ㅍ (*piõp*) on aspireeritud variandid järgmistest variantidest: ㅈ (*džiõt*), ㄱ (*giõk*), ㄷ (*digõt*) ja ㅂ (biõp) ning lisaks veel ㅎ (hiõt).

Viis nendest konsonantidest on rõhutatud – kirjutatakse horisontaalselt üksteise kõrvale: ㄲ (*kk*), ㄸ (*tt*), ㅃ (*pp*), ㅆ (*ss*) ja ㅉ (*dždž*). Kahekordseid konsonante ei hääldata pikalt nagu eesti keeles, vaid tugevalt rõhutatuna.

Täishäälikud: korea keeles on kuus põhitäishäälikut **ㅏ, ㅓ, ㅣ, ㅡ, ㅜ, ㅗ.** Nende kombineerimisel saadakse järgmised häälikud: **ㅐ**([*a*]*e*), a jääb peaaegu hääldamata; **ㅑ**(*ja*); **ㅒ**(*jaeo*); **ㅔ**(*e*); **ㅕ**(*j*[*e*]*o*), e jääb peaaegu hääldamata; **ㅖ**(*je*); **ㅘ** (*wa*); **ㅙ** (*we*); **ㅚ** (*wo*); **ㅛ** (*jo*); **ㅝ** (*w*[*u*]*o*), u jääb peaaegu hääldamata; **ㅞ** (*w*[*u*]*e*), jääb peaaegu hääldamata; **ㅟ** (*wi*); **ㅠ** (*ju*); **ㅢ** (*ui*);

Korea keeles puudub grammatiline sugu.

## Korea kiri

 *Pikemalt artiklis Korea kiri*
Korea kirjas on 24 lihttähte, mille kombineerimisel saadakse silpe märkivad täheplokid.

Tähestiku järjekord:

ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ
ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ

## Välislingid

* Kõik korea keele silbid, Unicode'i tabel, PDF-vormingus
* Korea nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Tai keel

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tai ametlikust keelest; Vietnamis kõneldava keele kohta vaata artiklit Tai keel (Vietnam).* |

---

| tai keel (*phasa Thai*) |
| --- |
| Kõneldakse |
Tai, Põhja-Malaisia, Kambodža, Lõuna-Birma, Laos |
| Kokku kõnelejaid |
60–65 miljonit |
| Keelesugulus |
kami-tai keeled   tai keeled    **tai keel** |
| Ametlik staatus |
| Ametlik keel |  Tai |
| Keelehoole |
Tai Kuninglik Instituut |
| Keelekoodid |
| ISO 639-1 |
th |
| ISO 639-2 |
tha |

**Tai keel** (tai keeles ภาษาไทย *phasa Thai* 'tailaste keel') on Tai ametlik keel. Tai keelt räägib 60–65 miljonit inimest. Tai keel kasutab tai kirja.

## Keelesugulus

Tai keel kuulub kami-tai keelkonda, mida on varem peetud üheks Hiina-Tiibeti keelkonna haruks.

## Tüpoloogia

Tai keel on toonikeel ja analüütiline keel.

## Vaata ka

* Taikeelne Vikipeedia
* Tai kiri

## Välislingid

* Tai nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
# Korea kiri

Sõna *hangeul* kirjutatuna korea kirjas. Loetakse vasakult paremale ja ülevalt alla
**Korea kiri** ehk hangul (ka hangeul (한글) ja *chosŏn'gŭl* (조선글)) on foneetiline korea kirjasüsteem. See loodi 15. sajandi keskel ja on kujundatud nii, et seda oleks võimalikult lihtne lugeda. Laiemasse kasutusse jõudis see alles 19. sajandi lõpuaastatel. Seda kasutatakse korea keele kirjutamiseks nii Põhja-Koreas kui ka Lõuna-Koreas, kuid Lõuna-Koreas kasutatakse lisaks mõnikord ka hiina kirjamärke hanjat.

Korea kirjas on 24 kirjamärki (14 kaashääliku- ja 10 täishäälikumärki), mida erinevalt ladina kirjast rühmitatakse silpide kaupa plokkidesse. Näiteks koosneb silp 한 ('han') kolmest eraldi kirjamärgist ㅎ h, ㅏ a ja ㄴ n. Iga plokk võib koosneda 2–5 kirjamärgist, igas vähemalt 1 täis- ja 1 kaashäälik. Plokid paigutatakse kas horisontaalselt vasakult paremale või vertikaalselt ülevalt alla. Teoreetiliselt võib märkidest kombineerida 11 172 erinevat plokki, kuid tegelikus kasutuses on neid palju vähem.

Transliteratsiooniks kasutatakse Põhja-Koreas ametlikult McCune-Reischaueri süsteemi. 2000. aastal läks Lõuna-Korea üle uuele transliteratsioonile.

* Korea vokaalid
* Korea konsonandid

Silpidest moodustatakse sõnu ja lauseid, kuid ka igal silbil on tähendus (või mitu tähendust).

Silpide kirjutamisel kehtivad kindlad reeglid, millest kõige tähtsam on see, et igas silbis peab kirjapildis olema vähemalt üks täishäälik ja üks kaashäälik.

Selle saavutamiseks kasutatakse korea keeles nn tühihäälikuid ㅇ ja ㅡ . Esimene neist on kaashäälik ㅇ(hääldatalse [ng]), mis silbi täitena jääb aga hääldamata. Teine häälik on täishäälik ㅡ (hääldatakse [õ]), mis samuti jääb silbi täitena hääldamata.

Korea keele silpide kirjutamisel tuleb meeles pidada, et silp algab alati kaashäälikuga. Ühes silbis saab olla kuni 4 häälikut või kirjamärki.

## Välislingid

 Korea kiri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Inimrööv

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuriteost; Roman Polanski filmi kohta vaata artiklit Inimrööv (film)* |

---

**Inimrööv** tähendab inimese vabaduse ebaseaduslikku võtmist. Tavaliselt inimene sunnitakse relva ähvardusel kaasa minema või ohver uimastatakse. Inimesi röövitakse tavaliselt väljapressimise eesmärgil.

## Vaata ka

* Pantvang