Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kirjanik

Saksa kirjanike teoste virna kujutav skulptuur Berliinis
Vene kirjanikku Anton Tšehhovit kujutav Venemaa margiplokk 2010. aastast
**Kirjanik** on isik, kes kirjutab ilukirjandust ehk belletristikat. Ehkki teistes keeltes võidakse sarnaseid sõnu kasutada ka isikute kohta, kes kirjutavad tarbekirjandust, publitsistikat või muid tekste (nt inglise *writer*), ei kutsuta neid eesti keeles kirjanikeks. Neid hõlmab lähedase tähendusega termin "literaat", samuti vanapärane "kirjamees".

## Kirjaniku mõiste

Kirjanik ei pea kirjutama tingimata proosat. Kuigi tavaliselt nimetatakse eesti keeles luule kirjutajaid luuletajateks ja draama kirjutajaid näitekirjanikeks (või draamakirjanikeks), kuuluvad nemadki kirjanike hulka. Kirjanikku, kes kirjutab proosat, nimetatakse proosakirjanikuks ehk prosaistiks.

Kuigi ilukirjandus on kunstiliik nagu ka filmikunst, teater, muusika või arhitektuur, ei nimetata kirjanikke eesti keeles enamasti kunstnikeks (neid on küll vahel nimetatud sõnakunstnikeks, kuigi tavaliselt peetakse sõnakunstnikeks etlejaid ehk deklamaatoreid).

Ehkki sõna "kirjanik" esineb ka sellistes liitsõnades nagu "ajakirjanik" ja "reklaamikirjanik", ei peeta ajakirjanikke ega "reklaamikirjanikke" kirjanikeks.

## Kirjanik kui elukutse

Traditsiooniliselt eristatakse kutselisi ja harrastuskirjanikke. Piir nende vahel on hägus. Kutselise kirjaniku ligikaudsed tunnused on kuulumine kirjanike kutseühendusse ja elatumine tööst kirjanikuna, ent on tunnustatud kirjanikke, kes ei kuulu kirjandusorganisatsioonidesse. Ka on Eestis raamatuturu väiksuse tõttu vähe neid, kes ainuüksi ilukirjandusega elatist suudaks teenida.

Eesti suurim ja tuntuim kirjanike kutseühendus on Eesti Kirjanike Liit, kuhu kuuluvad ka kirjanduskriitikud ja tõlkijad. On teisi organisatsioone, mis püüavad pakkuda sellele alternatiivi, näiteks Sõltumatu Ametiühing Kirjanike Kodu. Noortekirjanikke koondab Eesti Noortekirjanduse Ühing, kuhu on oodatud ka teised noortekirjanduse huvilised. Mõnes riigis toimivad kutseorganisatsioonid ametiühingutena ning vahendavad oma liikmetele riiklikku tervisekindlustust; Eesti Kirjanike Liit seda ei tee. Kirjanikke koondas ka 1871–1893 Tartus tegutsenud Eesti Kirjameeste Selts.

Rahvusvahelised kirjanike organisatsioonid, näiteks PEN-klubi, ei piirdu tihti kirjanikega eesti mõistes, vaid hõlmavad ka tarbekirjanduse ja publitsistika autoreid. Samuti leidub Nobeli kirjandusauhinna laureaate, kelle teoste hulka ei kuulu ilukirjandus – nii pälvis Winston Churchill 1953. aastal Nobeli auhinna "oma meisterlike ajalooliste ja biograafiliste kirjelduste ning suurepärase kõnekunsti eest inimlike väärtuste kaitsel".

* Kirjanikud
* Tammsaare
* Friedebert Tuglas
* Oskar Luts
* François Rabelais
* Jean de La Fontaine
* Louis-Ferdinand Céline
* Miguel De Cervantès
* François Villon
* Christine de Pisan
* Émilie du Châtelet
* George Sand
* William Shakespeare
* Honoré de Balzac
* Edgar Allan Poe
* Aleksandr Solženitsõn
* Victor Hugo
* Marguerite Yourcenar
* Annie Ernaux
* Virginia Woolf
* Colette
* Audre Lorde
* Mariama Bâ
* Mary Shelley

## Vaata ka

* ajakirjanik
* kirjutaja
* looduskirjanik
* teaduskirjanik
* stsenarist
* Eesti kirjanike loend
# Põhja piirjoon

Põhja piirjoon
**Põhja piirjoon** (korea keeles 북방한계선, inglise keeles *Northern Limit Line* (**NLL**)) on vaidlusalune demarkatsioon Kollases meres Korea Rahvademokraatliku Vabariigi ja Korea Vabariigi vahel. See on Põhja- ja Lõuna-Korea *de facto* merepiir.

## Vaata ka

* Korea demilitariseeritud tsoon
* Syngman Rhee piir
* Tursasõjad

## Viited

## Kirjandus

* Van Dyke, Jon M., Mark J. Valencia and Jenny Miller Garmendia. "The North/South Korea Boundary Dispute in the Yellow (West) Sea". *Marine Policy* 27 (2003), 143–158.
* Roehrig, Terence. "The Origins of the Northern Limit Line Dispute". NKIDP e-Dossier no. 6 (May 2012).
# Toit

**Toit** on igasugune elusorganismidele söögiks ja joogiks kõlbav töödeldud või töötlemata toiduaine, mis sisaldab selliseid eluks vajalikke olulisi toitaineid nagu süsivesikud, rasvad, valgud, vitamiinid, mineraalid ning mikro- ja makroelemendid. Toit seeditakse ning omastatakse organismi ja rakkude poolt selleks, et varustada organismi eluks ja kasvuks vajalike toitainete, vee ja energiaga.

Põllumajandusloomade toitu nimetatakse tavaliselt söödaks.

Euroopa Parlament ja Euroopa Nõukogu esitavad mõistele "toit" alljärgneva kitsama määratluse:

Mõiste "toit" tähendab töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata ainet või toodet, mis on mõeldud inimestele tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et seda tarvitavad inimesed.

Mõistega "toit" hõlmatakse joogid, närimiskumm ja muud ained, kaasa arvatud vesi, mis on tahtlikult lülitatud toidu koostisse tootmise, valmistamise või töötlemise ajal.

Mõiste "toit" alla ei kuulu:

* sööt;
* elusloomad, välja arvatud juhul, kui need on ette valmistatud turustamiseks inimtoiduna;
* taimed enne saagikoristust;
* ravimid;
* kosmeetikumid;
* tubakas ja tubakatooted;
* narkootilised ja psühhotroopsed ained;
* jääksaadused ja saasteained.

Inimese toit võib olla taimset (teravili, kaunvili, köögivili, puuvili, marjad, suhkur jne) või loomset (liha, kala, piim, munad) päritolu. Erinevad toidud sisaldavad inimese organismile vajalikke toitaineid ja energiat erisugusel hulgal.

## Taimset päritolu toiduained

* Köögiviljad
* Puuviljad
* Pähklid ja seemned
* Teravili ja teraviljatooted
* Vürtsid vaata ka vürtside loendit
* Ürdid vaata ka ürtide loendit

## Loomset päritolu toiduained

Liha ja lihatooted
* Liha ja lihatooted
* Kala ja kalatooted
* Piimatooted

## Seened

Metsast korjatud söögiseened
Kübarseente paljusid liike ja trühvleid kasutatakse söögiks. Pärmseened on olulised leiva küpsetamisel kergitava ainena ning veini ja õlle kääritamisel. Sojakastme valmistamisel rakendatakse *Aspergillus*'e seeneperekonna liike. Pintselhalliku liigid *Penicillium roquefortii* ja *Penicillium camemberii* annavad Roqueforti ja Camemberti juustule neile omapärase lõhna ja maitse. Sama perekonna veel üht liiki kasutatakse salaami vorsti tootmisel.

## Vedelikud

* Alkohoolsed joogid
* Mahlad
* Vesi, täpsemalt joogivesi

## Tervislik toitumine

* Toidulisaained
* Toidulisaainete loend
* Toidusüsteem
* Vitamiinid
* Vitamiinide loend

## Vaata ka

* Külmutatud toit
* Näljahäda
* Kokandus
* Toitained
* Toidutehnoloogia
* Toidujäätmed
* Toiduturism
* Ökoloogiline jalajälg
* Põhitoit
* Ülitöödeldud toit

## Välislingid
# Ladina-Ameerika

**Ladina-Ameerika** (**Iberoameerika**) on Ameerika maailmajao osa, kuhu kuuluvad Ameerika maad peale USA ja Kanada. Hõlmab Lõuna-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Põhja-Ameerika alad, mis jäävad Rio Grandest (*Rio Bravo del Norte*) lõuna poole. Kitsamas tähenduses ei arvata Ladina-Ameerikasse Kariibi mere saareriike ja mandril asuvaid istandusriike, samuti maid, kus ei kõnelda hispaania või portugali keelt.

Nimetus tuleneb sellest, et neis riikides kõneldakse ladina keele baasil kujunenud keeli (hispaania, portugali ja prantsuse keel). Tegelikult on küll mõnel Ladina-Ameerika maal ametlikuks keeleks inglise või hollandi keel.

## Ladina-Ameerika riigid ja territooriumid

Rahvaarv on antud seisuga juuli 2007.

| Riik | Rahvaarv |
| --- | --- |
| Argentina | 40 301 927 |
| Aruba | 100 018 |
| Belize | 311 500 |
| Boliivia | 9 119 152 |
| Brasiilia | 213 317 639 |
| Tšiili | 16 284 741 |
| Colombia | 44 379 598 |
| Costa Rica | 4 133 884 |
| Kuuba | 11 177 743 |
| Dominikaani Vabariik | 9 365 818 |
| Ecuador | 13 755 680 |
| El Salvador | 6 948 073 |
| Prantsuse Guajaana | 199 509 |
| Guadeloupe | 452 776 |
| Guatemala | 12 728 111 |
| Guyana | 858 863 |
| Haiti | 8 706 497 |
| Honduras | 7 483 763 |
| Martinique | 436 131 |
| Mehhiko | 129 829 800 |
| Hollandi Antillid | 223 652 |
| Nicaragua | 5 675 356 |
| Panama | 3 309 679 |
| Paraguay | 6 669 086 |
| Peruu | 28 674 757 |
| Puerto Rico | 3 944 259 |
| Saint-Martin | 33 102 |
| Saint Pierre ja Miquelon | 7036 |
| Uruguay | 3 460 607 |
| Venezuela | 26 023 528 |
| Kokku | 562 461 667 |

## Vaata ka

* Ladinaameeriklased
* Angloameerika
# Absoluutne kõrgus

**Absoluutne kõrgus** ehk **üldkõrgus** ehk **altituud** on mingi koha kõrgus kindlaksmääratud keskmisest merepinnast. Merepinnast kõrgemal asuva koha absoluutne kõrgus on positiivne ja merepinnast madalamal asuva koha absoluutne kõrgus ehk absoluutne sügavus on negatiivne.

Eestis loeti keskmiseks meretasemeks kuni 31. detsembrini 2017 Kroonlinna nulli. Alates 1. jaanuarist 2018 arvestatakse Eestis kõrgusi Amsterdami nulli järgi.

## Vaata ka

* meretase
* suhteline kõrgus

## Välislingid
# Seneca maakond

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib maakonnast USA Ohio osariigis; New Yorgi osariigis asuva maakonna kohta vaata artiklit Seneca maakond (New York)* |

---

Asend Ohio osariigis
**Seneca maakond** (*Seneca County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°13' N, 83°13' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Tiffin.

Maakonna pindala on 1432 km², millest 5 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 56 745. 2000. aastal oli elanikke 58 683.

## Naabermaakonnad

* Sandusky maakond (põhjas)
* Huroni maakond (idas)
* Crawfordi maakond (kagus)
* Wyandoti maakond (edelas)
* Hancocki maakond (läänes)
* Woodi maakond (loodes)

## Ajalugu

Seneca maakond moodustati 1. aprillil 1820 Huroni maakonna osast. Maakond on saanud nime seneka (*seneca*) indiaanlaste järgi.

## Välislingid

* Seneca maakonna koduleht (*inglise keeles*)

|  | Woodi maakond | Sandusky maakond |  |  |
| Hancocki maakond |  | Huroni maakond |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |   **Seneca maakond**   |  |

 |
|  |
| Wyandoti maakond |  | Crawfordi maakond |
# Post hardcore

| *Post hardcore* |
| --- |
| **Stilistiline päritolu** | *hardcore punk*, emo, *screamo*, eksperimentaalne muusika |
| **Kultuuriline päritolu** | 1980. aastate teine pool, USA |
| **Instrumendid** | vokaal, elektrikitarr, basskitarr, trummid |
| **Tuletised** | emo, *screamo*, *math rock* |
| **Vaata lisaks** | Post hardcore'i bändide loend, *fashioncore*, DIY, *hardcore dancing* |

Post hardcore (ka post-hardcore, harvemini lühendina **phxc** või **phXc**) on muusikastiil, mis põhiliselt mõjutatud *hardcore* pungist, *emocore'ist* ja *screamo*'st.

*Post-hardcore* on enamasti äratuntav mitmekesise vokaali poolest. Näiteks võib laulja ühel hetkel sosistada ja järgmisel hetkel karjuda. Taustaks on enamasti pidev ja ilma suurema vahelduseta tempokas trummitagumine. Stiili võib iseloomustada ka sellega, et enamasti tundub nende muusikal olevat omapärane püüe korraga saavutada nii kaootilist, dissonantset efekti kui ka meloodiat ja korrapära. Pinge tõusud ja langused võivad vahelduda väga kiiresti ning vahel toimuvad peaaegu et korraga.

## Ajalugu

*Post-hardcore*'i algusaja paikapanemisel on esinenud käsitluslikke vastuolusid. Üks seisukoht on, et muusikastiil sai alguse 1970. aastate lõpul ja 1980. aastate alguses. Võib arvata, et siis umbes sel ajajärgul võeti kasutusele termin *post-hardcore*, mis kirjeldas kõiki *hardcore*-pungi edasiarendusi. Tänapäevaks on aga välja kujunenud eraldiseisev *post-hardcore*''i muusikastiil.

Teine arvamus on see, et *post-hardcore* kujunes välja kõrvuti emoga Dischord Recordsi suure kaasabiga 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate alguses. Kuna emo ja *post-hardcore* alged asuvad samas kohas, vaid arengusuunad on erinevad (ehkki mitte oluliselt), siis tihtipeale ei tehta žanritel vahet. See ei tule alati vaid ebaprofessionaalsusest žanri määramisel, vaid asjaolust, et ajas tagasi minnes saabki *post-hardcore* ja emo eraldada vaid mingi maani. Selleks punktiks, kus žanrite erinevusest on liiga raske aru saada, et neil vahet teha. võib pidada 1990. aastate algusaastaid. Ei tasu aga arvata, nagu oleks žanrid siis sündinud, sest mõlemad terminid eksisteerisid juba siis. Näiteks 1990. aastate alguses palju populaarsust kogunud bänd Fugazi, mis avaldas väga laia mõju mõlemale žanrile, on siiamaani diskussiooni allikaks, kuigi teda peetakse siiski rohkem *post-hardcore*'i žanrisse kuuluvaks, on siiski väga toekaid argumente, mis räägivad *emocore*'i kasuks.

Kuigi *post-hardcore*'i austajad väidavad sageli, et see muusikastiil on tihedalt seotud DIY põhimõtetega, siis pärast sajandivahetust on selle muusikastiili populaarsus hüppeliselt kasvanud ning enamik tänapäeval laiemalt tuntud *post-hardcore*'i ansambleid on liitunud kommertsplaadifirmadega ja terminit *fashioncore* kasutatakse žanriliselt kõige rohkem just *post-hardcore*'i bändide kohta. Neid bände peetakse silmapaistvaks pigem oma soengute kui muusika poolest.
# Allegooria

Üks Euroopa kunsti tuntumaid allegooriaid on Albrecht Düreri "Melencolia I" (1514), mis kujutab melanhooliat ehk raskemeelsust
Boriss Kustodijevi maal "Bolševik" (1920) on allegooria 1917. aastal Venemaal võimule tulnud bolševikest kui üle rahvamasside kõrguvast avangardist
**Allegooria** (kreeka keeles *allegorein* 'rääkima piltlikult, ülekantud tähenduses') on abstraktse mõiste kujutamine kellegi või millegi konkreetsena, näiteks isikustamise ehk personifikatsiooni kaudu, samuti sellisel võttel põhinev kirjandus- või kunstiteos.

Allegooriat võidakse rakendada puhtkunstilistel, kuid ka poliitilistel, õpetuslikel (moraliseerivatel) jms eesmärkidel. Keskajal olid allegooriad tähtsal kohal kristlikus kunstis, kuna võimaldasid demonstreerida võrdkujusid ja jutustada lugusid ka ühiskonnas, kus valdav osa inimestest ei osanud lugeda ega kirjutada.

Kirjandus- ja kunstiteoseid võidakse mõista allegooriana ka juhul, kui autor seda nii ei kavatsenud. Näiteks on J. R. R. Tolkieni fantaasiatriloogiat "Sõrmuste isand" peetud Teise maailmasõja allegooriaks, samuti on levinud Herman Melville'i romaani "Moby Dick" allegoorilised tõlgendused. Vahel on allegoorilisus küsitav või teadmata – nii on allegooriat ja sümbolismi kasutatud eri ajastutel tsensuurist möödahiilimiseks, mistõttu repressiivses ühiskonnas omakorda kahtlustatakse poliitilistes allegooria kasutamises isegi neid autoreid, kes seda teha pole kavatsenud.

## Kirjanduses

Kirjanduses väljendub allegooria mõistukõnena, mille eesmärk on rääkida kellestki või millestki varjatult, teiste tegelaste või sümbolite kaudu. Allegoorilises tekstis kujutatud isikute, nähtuste, olukordade taga saab näha teisi isikuid, nähtusi, olukordi. Nii on allegoorial kaks tähendustasandit: see, mida jutustatakse, ja see, mida selle all mõeldakse või millele vihjatakse. Näiteks jutustades lugu loomtegelaste elust, mõeldakse selle all suhteid inimühiskonnas.

Allegoorilised on paljud teosed kirjanduses ja rahvaluules, näiteks keskaegne "Roosiromaan", Jonathan Swifti "Gulliveri reisid", George Orwelli "Loomade farm" jpt. Allegooriliste žanride hulka kuuluvad valmid ja loomamuinasjutud. Kõige levinumad allegoorilised tekstid on vanasõnad ja kinnisväljendid nagu "kuldne süda".

## Kunstis

Kunstis väljenduvad allegooriad tihti abstraktsete mõistete kujutamises inimeste või loomadena; pildiline kujutus võimaldab näidata mõistetevahelisi seoseid, neid kõrvutada või vastandada. Allegooriatel on tugev traditsioon maalikunstis ja sellele lähedastes kunstiliikides, kuid neid on kasutatud ka näiteks filmides. Tihti kasutatakse allegooriaid karikatuuris.

## Vaata ka

* Metafoor
* Sümbol
# Balgarska Natsionalna Televizia

**Българска национална телевизия (БНТ)
Balgarska natsionalna televizia (BNT)**|  |
| Tüüp |
televisioon |
| Riik |  Bulgaaria |
| Leviala |
üleriigiline |
| Asutatud |
26. detsember 1959 |
| Tähtsad isikud |
peadirektor Emil Koshlukov |
| **Koduleht** bnt.bg |

BNT peakorter Sofias
**Bulgaaria Riiklik Televisioon** (bulgaaria keeles: Българска национална телевизия / Balgarska natsionalna televizia, **БНТ/BNT**) on Bulgaaria rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling. BNT astus Euroopa Ringhäälingute Liitu 1993. aastal.

## Kanalid

### Televisioon

* BNT 1 – peamine telekanal
* BNT 2 – kunst, meelelahutus, filmid, sarjad
* BNT 3 – sport (varem *BNT HD*)
* BNT 4 – ülemaailmne edastamine, kultuur (varem *BNT World*)

*
*
*
*

## Logode ajalugu

* 1959-2008
* 2008–2018
* 2018–

## Vaata ka

* Bulgaaria meedia

## Välislingid

* BNT koduleht