Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Teatrikunst

Sarachchandra Theatre vabaõhulava
Vaade Buenos Airese Teatro Colón saalile
**Teatrikunst** (ka **lavakunst** ja **näitekunst**) on kollektiivsel loomingul põhinev kunst, milles on tihedalt läbi põimunud sõnakunst,
kirjandus, muusika, laul ja tants.

Teatri alusepanijaks peetakse diturambilise koori juhti Thespist, kelle nimi sai näitlemise sünonüümiks – Thespise kunst –, samuti nagu Thespise rüü tähendab teatrikostüümi. Thespis olevat tulnud koos kooriga oma sünnikohast Ikarjast kraamivankril, mille põhja- ja äärelaudadest sai moodustada improviseeritud lava. Rännakuil ühelt peolt teisele jõudis ta lõpuks Ateenasse, kus ta võitis auhinna äsja algatatud draamafestivalil – suurel dionüüsial.
# Saint Vincenti ja Grenadiinide lipp

**Saint Vincenti ja Grenadiinide lipp** on Saint Vincenti ja Grenadiinide riigilipp.

Lipp võeti kasutusele 21. oktoobril 1985.

Lipu sinine värv sümboliseerib taevast ja merd, roheline saare lopsakat loodust ja kollane päikest. Kollasel väljal on kolm rombi, mis kujutavad teemante ja viitavad saare hüüdnimele "Antillide kalliskivi".

## Varasemad lipud

* Lipp aastatel 1979–1985
* Lipp aastal 1985

## Vaata ka

* Saint Vincenti ja Grenadiinide vapp
# Pommitaja

Ilja Muromets
Strateegiline pommitaja Rockwell B-1B Lancer
**Pommitaja** ehk **pommituslennuk** on sõjalennuk, mida kasutatakse õhus maapealsete sihtmärkide hävitamiseks lennukipommide või õhk-pind tüüpi rakettidega.

Pommituslennukeid hakati arendama enne esimest maailmasõda. Maailma esimese pommirünnaku lennukilt korraldas Itaalia Liibüas 1. novembril 1911 Itaalia-Türgi sõja ajal. Selleks kasutati harilikku lennukit, mis ei olnud pommide viskamiseks kohandatud.

Esimest korda kasutati lennukit pommitamiseks Esimeses Balkani sõjas, kui Bulgaaria ohvitser Hristo Toprakčiev soovitas lennukist käsigranaate Türgi positsioonidele visata. Kapten Simeon Petrov kohandas esimesed lennukid, mis olid ette nähtud granaatide ja teiste lõhkekehade paigaldamiseks lennukisse ning nende allaheitmiseks sealt. Selliseid lennukeid võibki pidada esimesteks pommitajateks. Esimene õhurünnak, kus pommitamiseks kohandatud lennukeid kasutati, toimus 16. oktoobril 1912, kui lenduri abiline Prodan Tarakčiev viskas kaks pommi Edirne lähedal asuvale Karaagaci raudteejaamale lennukist Albatros F II, mida piloteeris Radul Milkov. Üks niisugune allaheidetud pomm, kaaluga 6 kg, tekitas plahvatuskohas u 4–5 meetri laiuse ja 1 m sügavuse lehtri. Kasutatud lennukite koodnimi oli Čataldža, Türgi linna Çatalca järgi. Bulgaarias ehitati selliseid pommituslennukeid Esimese maailmasõja lõpuni. Lennuki joonised müüdi ka Saksamaale, kus neid samuti ehitati.

Esimeses maailmasõjas kasutasid sakslased ka tsepeliine pommitajatena.

Esimene neljamootoriline pommituslennuk Venemaal oli 1914. aastal ehitatud Ilja Muromets.

## Vaata ka

* Kaugpommitaja
* Strateegiline kaugpommitaja
# Biitmuusika

**Biitmuusika** (lühemalt **biit**; inglise keeles *beat*) on *rock'n'roll*'ist, *rhythm and blues*'ist, *soul*'ist jt stiilidest (näiteks *folk*, *skiffle*) Suurbritannias 1960. aastate alguses välja arenenud popmuusika stiil.

## Ajalugu

Esimene biitmuusika stiil oli *merseybeat*, mille esindajaks võib pidada ka tuntuimat biitmuusikaansamblit The Beatles. *Merseybeat*'i esindavate ansamblite hulk Liverpoolis ja selle lähikonnas Mersey jõe orus oli 1961. aasta paiku mõnesaja ringis. Tuntumad neist olid Gerry and the Pacemakers, The Merseybeats ja The Spencer Davis Group samast paikkonnast ning Freddie and the Dreamers, The Dave Clark Five, The Spencer Davis Group, The Animals, Wayne Fontana and the Mindbenders, The Herman's Hermits, The Moody Blues ja Them teistest Ühendkuningriigi piirkondadest.

Alguses järgiti Ameerika Ühendriikide *rock'n'roll*'i stiile (Johnny Kidd and The Pirates - "Shakin' all over", 1960), seda veel ka *rock'n'roll*'il põhinevate teiste tantsustiilide (*twist*, *hully-gully* jm) tulekul, kuid ka instrumentaalse *rock'n'roll*'i ansamblite nagu The Shadows viljeletud stiili.

Aga varsti, eriti *shake*-tantsu moodituleku järel, toimus rütmikäsitluses olulisi muudatusi (The Dave Clark Five - "Glad all over", 1963).

1960. aastate keskpaigaks oli biitmuusika rütmiline erinevus *rock'n'roll*'ist selgesti tajutavaks muutunud (The Honeycombs - "Have I the right", 1964; Spencer Davis Group - "Keep on running", 1965; Dave Dee, Dozy, Beaky, Mick & Tich - "Hold tight", 1966).

## Tuntumad esindajad

Kuigi tuntumaks biitmuusika ansambliks peetakse ansamblit The Beatles, on olnud palju selgemini *rock'n'roll*'ist eristuva stiiliga ansambleid, näiteks Gerry and the Pacemakers, the Merseybeats, The Mindbenders, The Searchers, The Herman's Hermits, The Honeycombs, The Hollies, Brian Poole and the Tremeloes jt.

## Biitmuusika Eestis.

Eestis on teadaolevalt esimesena biitmuusikat esitanud ansambel Juuniorid 1963. aastal. Järgnesid ansamblid Optimistid (1965; esimesel aastal nimega Reval), Toomapojad (1966), Andromeeda, Kristallid, Virmalised jt.

## Viited
# Sardiinia maakond

| Sardiinia maakond |
| --- |
|

---

 |
| itaalia Regione autonoma della Sardegna |
| sardi Regione autònoma de Sardigna |
| katalaani Regió autònoma de Sardenya |
|

---

 |
|

Sardiinia lipp
Sardiinia vapp

---

 |
|
Pindala: 24 100,02 km² |
|
Elanikke: 1 628 384 (2020)  |
|
Rahvastikutihedus: 67,6 in/km² |
|
Keskus: Cagliari |
|  |
|  |

**Sardiinia** (sardi keeles *Sardinna* või *Sardigna*, itaalia keeles *Sardegna*) on autonoomse staatusega Itaalia maakond, mille põhiosa hõlmab Sardiinia saar Vahemeres.

## Haldus

2016. aasta lõpul oli Sardiinia haldusjaotus järgmine:

| Vapp | Metropol ja provintsid | Vallad | Pindala (km²) | Elanikke (2016.05.31) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Cagliari | 17 | 1248 | 432 037 |
|  | Sassari provints | 92 | 7 692 | 494 094 |
|  | Oristano provints | 87 | 3034 | 160 324 |
|  | Nuoro provints | 74 | 5786 | 212 477 |
|  | Lõuna-Sardiinia provints | 107 | 6339,46 | 357 071 |
| Kokku | 377 | 24 100,02 | 1 656 003 |

## Köök

### Vein

Sardiinia veinipiirkonnad: Vermentino di Gallura (DOCG), Vermentino di Sardegna (DOC), Cannonau de Sardegna (DOC).

## Viited

## Välislingid

* Sardiinia maakonna koduleht (itaalia keeles)
# Guy Laliberté

| Guy Laliberté |
| --- |
| Guy Laliberté (2007) |
| Sünniaeg |
2. september 1959  Québec, Québec, Kanada |

**Guy Laliberté** (sündinud 2. septembril 1959 Québecis) on Kanada suurettevõtja ja pokkerimängija, tsirkuseproduktsioonifirma Cirque du Soleil kaasasutaja.

Laliberté oli nooruses tänavamuusik ja rändtsirkuseartist. 1984. aastal Jacques Cartier' Kanada avastamise 450. aastapäeva tähistamise raamides lõi ta koos Gilles Ste-Croix'ga valitsusgrandi toel kaasaegse tsirkuse Cirque du Soleil. 2006. aastal hinnati Lalibertéle kuulunud tsirkuse 95%-lise aktsiapaki väärtuseks 1,2 miljardit USA dollarit. 2015. aastal müüs Laliberté 90% tsirkuse aktsiad ja 2020. aastal ülejäänud 10% aktsiad.

2007. aastal tuli ta Maailma Pokkerituuri Las Vegase turniiril neljandaks ja võitis 696 220 USA dollarit. Samal aastal ostis ta Prantsuse Polüneesias Nukutepipi atolli (5,6 km²). 2014. aastal andis Laliberté intervjuu, milles põhjendas saareostu sooviga teha atollist varjupaik lähedastele ja sõpradele puhuks kui maailmas puhkeb pandeemia või totaalne sõda.

2009. aastal sai Lalibertést seitsmes kosmoseturist. Kosmoseagentuur Roskosmos korraldatud lõbureis kosmoselaevaga Sojuz rahvusvahelisse kosmosejaama läks talle maksma 40 miljonit USA dollarit. Kosmoses oli ta kokku 11 päeva (30. septembrist kuni 11. oktoobrini). Ta oli viimane kosmoseturist kuni 2021. aastani mil startis Blue Origin NS-16.

## Tunnustus

* 2004 – ajakirja Time maailma saja mõjukama inimese hulgas
* 2008 – Lavali Ülikooli audoktor

## Välislingid

 Guy Laliberté – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Mersey

| Mersey |
| --- |
| Liverpooli ja Birkenheadi vaheline Mersey jõgiLiverpooli ja Birkenheadi vaheline Mersey jõgi |
| Lähe |
Buckstones Mossi lähistel53° 24′ 52″ N, 2° 9′ 24″ W |
| Suubub |
Liverpooli laht53° 27′ 8″ N, 3° 2′ 23″ W |
| Valgla pindala |
4 680 km² |
| Pikkus |
112 km |
| Langus |
473 m |
|  |

**Mersey** on 112 kilomeetri pikkune jõgi Loode-Inglismaal. See lähtub Tame'i ja Goyti jõe kokkuvoolust ning suubub Liverpooli lahte.

## Vaata ka

* Manchesteri laevakanal

## Välislingid

* Mersey – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# MTV

MTV logo
**MTV** (akronüüm nimest **Music Television**) on Ameerika Ühendriikide kaabeltelevisioonis edastatav muusika-telekanal.

## Ajalugu

MTV alustas tööd laupäeval 1. augustil 1981 kell 00:01, vastavalt Idaranniku ajavööndile. Esimeseks videoks, mida kanalil näidati, oli The Buggles'i lugu "Video Killed The Radio Star". Kokku näidati esimesel päeval 209 muusikavideot.

Telekanal keskenduski algselt muusikavideote näitamisele ning sellest kujunes oluline nähtus popkultuuris. Märgiliste hetkena on välja toodud näiteks Michael Jacksoni loo "Thriller" muusikavideo maailmaesitlust ja 16-tunnist ülekannet heategevuslikelt Live Aidi kontsertidelt aastast 1985.

MTV Europe alustas üleeuroopaliselt tööd 1. augustil 1987. 2006.–2009. aastani tegutses kohalikult ka MTV Eesti.

Hiljem tõusid esile tõsielusarjad ning muusikavideote osa hakkas vähenema. 2010. aastate algusest viidi nende näitamine üle vastavatesse teemakanalitesse.

### Muusikavideote näitamise lõpetamine

2025. aasta lõpust hakatakse sulgema muusikavideotele pühendatud teemakanaleid Euroopas, Austraalias ja Lõuna-Ameerikas. MTV Europe (Ühendkuningriigis MTV HD) jätkab ainsa allesjääva telekanalina vaid tõsielusarjade näitamist.

## Omanikud

MTV Entertainment Group alla kuulub nii MTV, kuid ka näidetena Comedy Central, Paramount Network ja VH1. Sama valdusühing kuulub omakorda Paramount Skydance TV Media ettevõtte osakonnale Paramount Media Networks. Need kuuluvad ühtlasi konglomeraati Paramount Skydance Corporation, mis moodustati Paramount Globali ja Skydance Media liitmisel aastal 2025.

## Viited

## Välislingid

* "Läti ja Leedu MTV ühinevad". *Elu24*. 5. veebruar 2009.
* "MTV paiskab eetrisse 100 Eesti muusikavideot". *Õhtuleht*. 23. veebruar 2009.
# Virgin Group

Virgin Groupi logo
**Virgin Group Ltd.** on Suurbritannia rahvusvaheline riskikapitali konglomeraat, mille asutasid ettevõtjad Richard Branson ja Nik Powell.

Virgin Groupi asutamise kuupäevaks on Companies House noteeritud 1989. aasta, mis liigitab selle valdusettevõtteks; Virgini äri- ja kaubandustegevus sai alguse 1970. aastatest. Virgin Groupi netoväärtuseks hinnati 2014. aasta novembri seisuga 5–5,5 miljardit naela.
# Fox Broadcasting Company

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on USA telekanalist; Soome telekanali kohta vaata FOX (Soome telekanal)* |

---

Fox Broadcasting Company logo
**Fox Broadcasting Company**, mida tuntakse lühendatult kui **Fox**, on Ameerika Ühendriikide kommertstelejaamade võrgustik, mis asutati 9. oktoobril 1986. Fox-i peakorter asub New Yorgis ning suurt osa võrgustiku tegevusest juhitakse Los Angelesest. Fox tuli Eesti turule 1. oktoober 2012.

## Vaata ka

* Fox News Channel
# Bromma

Bromma linnaosa (kollaselt)
**Bromma** on linnaosa Stockholmi lääneosas.

Brommas elab umbes 60 000 elanikku.

Ajalooliselt oli see küla, mis paiknes 12. sajandil ehitatud kiriku ümber.

1914 ühendati Bromma raudtee Stockholmiga ja 1916 ühendati kogu Bromma Stockholmiga. 1936 ehitati Brommale lennujaam. Brommas asub ka hipodroom.
# Ida-Euroopa

Ida-Euroopa
Ida-Euroopa liigitus ÜRO järgi
**Ida-Euroopa** on Euroopa idaosa nimi. Seda piirkonda määratletakse erinevalt. Seda nime kasutatakse ka kõigi nende Euroopa riikide tähistamiseks, kus varem valitses kommunism, et eristada neid poliitiliselt ja majanduslikult Lääne-Euroopast.

## Praegune määratlus

Ida-Euroopa määratlusi on mitmeid. On märkimisväärne, et paljud ajalooliselt ja kultuurilisemalt läänelikumad Ida-Euroopa riigid soovivad end ise pigem mitte Ida-Euroopa riigina määratleda ja rõhutavad oma sidemeid mõne kommunistlikku blokki mittekuulunud riigi või riikide rühmaga.

Endistes lääneriikides on aga levinud arusaam, mille kohaselt Ida-Euroopaks liigitatakse kõik postkommunistlikud riigid. Viimaste ühisjooneks on madalam elatustase ja suuremad sotsiaalsed probleemid võrrelduna lääneriikide heaoluühiskondadega.

* Eesti
* Läti
* Leedu
* Bulgaaria
* Gruusia
* Moldova
* Poola
* Rumeenia
* Slovakkia
* Tšehhi
* Ukraina
* Ungari
* Valgevene
* Venemaa
* Sloveenia
* Horvaatia
* Bosnia ja Hertsegoviina
* Serbia
* Montenegro
* Põhja-Makedoonia
* Kosovo

Tänapäeval peetakse Ida-Euroopasse ajalooliselt ja kultuuriliselt kuuluvateks maadeks Euroopa idaosas asuvaud riike, mis on saanud kultuuriliselt eriti palju mõjutusi õigeusust:

* Ukraina
* Valgevene
* Venemaa

Need riigid olid ka ajaloolise Kiievi-Vene osad ja kõigi nende riikide poliitikat on mõjutanud Venemaa valitsus rohkem, kui lõunas asuvaid õigeusulisi Balkanimaid (nt Serbia, Kreeka, Bulgaaria, Rumeenia).

Euroopa regioonid ÜRO liigituse järgi:
██ Põhja-Euroopa
██ Lääne-Euroopa
██ Ida-Euroopa
██ Lõuna-Euroopa
ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu:

* Bulgaaria
* Moldova
* Poola
* Rumeenia
* Slovakkia
* Tšehhi
* Ukraina
* Ungari
* Valgevene
* Venemaa

## Varasem määratlus

Pärast Teist maailmasõda, külma sõja ajal peeti Ida-Euroopasse kuuluvaks Euroopa sotsialistlikke riike:

* Bulgaariat
* Rumeeniat
* Jugoslaaviat (nüüd Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia)
* Tšehhoslovakkiat (nüüd Tšehhi ja Slovakkia)
* Ungarit
* Poolat
* Saksa DV-d
* Albaaniat

Mõned neist maadest on saanud mõjutusi katoliiklusest või protestantismist ning neil on eriti lähedased ajaloolised ja kultuurilised sidemed Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Skandinaaviaga (nt Hansa Liitu kuulunud Baltimaad). Nende maade elanikud ei pea end idaeurooplasteks.

## Vaata ka

* Põhja-Euroopa
* Kesk-Euroopa
* Lõuna-Euroopa

## Viited
# Rootsi Riigiarhiiv

Riigiarhiivi vapp
**Rootsi Riigiarhiiv** (rootsi keeles *Riksarkivet*) on Stockholmis asuv riigiarhiiv, mida haldab Rootsi kultuuriministeerium. Riigiarhiiv on Rootsi arhiivinduse tähtsaim korraldaja. Riigiarhiivile alluvad Rootsi maarhiivid (rootsi keeles *landsarkiven*). Riigiarhiivi juht on riigiarhivaar (rootsi keeles *riksarkivarie*).

Riigiarhiivi asutasid 1618 Rootsi kuningas Gustav II ja tema kantsler Axel Oxenstierna.

## Välislingid

* Arhiivi koduleht
# Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia

**Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia** (ingl *British Academy of Film and Television Arts*; BAFTA) on heategev ühing, mis annab igal aastal välja Suurbritannia kõige tähtsamaid filmi- ja teleauhindu.

## Ühing

Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia asutati 1947. aastal Briti Filmiakadeemia nime all. Filmiakadeemia ühines 1958. aastal Teleprodutsentide ja -lavastajate Gildiga ning sai nimeks Filmi ja Televisiooni Selts. Praegust nime kannab ühing 1976. aastast.

Peale tunnustustöö tegeleb ühing veel haridustöö ja muude filminduse teemaliste ürituste korraldamisega. Ühingu peakorter asub Londonis Piccadilly tänaval, ning sellel on harukontorid Šotimaal (*BAFTA Scotland*), Walesis (*BAFTA Cymru*) ning Ühendriikides New Yorgis ja Los Angeleses.

## Auhinnad

 *Pikemalt artiklis Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad*
Peale filmikunsti ja televisiooni vallas silmapaistavatele inimeste tunnustatakse Briti Akadeemia auhinnaga igal aastal paremaid videomängude ja lastele suunatud meelelahutuse loojaid. Lisaks annab akadeemia Los Angelese haru välja Britannia auhinda ning Walesi ja Šoti harud kumbki oma auhinda.

## Välislingid

* BAFTA Ametlik koduleht
# Glynis Johns

Glynis Johns (1952)
**Glynis Margaret Payne Johns** (5. oktoober 1923 Pretoria – 4. jaanuar 2024 Los Angeles, California) oli Briti näitleja. Tema karjäär kinolinal, televisioonis ja teatris ulatus kaheksasse aastakümnesse. Ta mängis rohkem kui 60 filmis ja rohkem kui 30 lavastuses.

Ta sündis Lõuna-Aafrikas Pretorias Walesi näitleja Mervyn Johnsi tütrena. Näitlejakarjääri alustas ta varases lapsepõlves teatris. Viieaastaselt astus ta Londoni balletikooli ja juba kümneaastaselt töötas ise balletiõpetajana. Filmidebüüdi tegi Johns 1938. aastal Briti mängufilmis "South Riding". Näitlejana sai Johns tuntuks 1940. aastate alguses pärast rolli sõjafilmis "49. laiuskraad" ("49th Parallel", 1941), filmis tehtud roll tõi talle 1942. aastal National Board of Review' auhinna. 1940. aastate lõpus mängis Johns peaosa filmides "Miranda" (1948) ja "Third Time Lucky" (1949). Pärast näitlemist Suurbritannia ja USA koostööfilmis "No Highway in the Sky" (1951) hakkas Johns aina enam mängima Hollywoodi filmides ja mujal. 1952. aastal tegi ta nii telesarjadebüüdi kui ka teatridebüüdi New Yorgis Broadwayl. Alates 1950. aastatest mängis ta peaosa sellistes filmides nagu "The Sword and the Rose" (1953), "The Weak and the Wicked" (1954), "Mad About Men" (1954), "Narr" ("The Court Jester", 1955), "The Sundowners" (1960), "The Cabinet of Caligari" (1962), "The Chapman Report" (1962) ja "Piimmetsa vilus" ("Under Milk Wood"; 1972). Rolli eest filmis "The Sundowners" oli ta nomineeritud Oscarile parima naiskõrvalosatäitja kategoorias ja rolli eest filmis "The Chapman Report" Kuldgloobusele parima naispeaosa eest draamafilmis. Telesarjades mängis ta peaosa enda situatsioonikomöödias "Glynis" (1963).

Johns laulis nii filmides kui ka teatrilavastustes just temale kirjutatud laule, millest on kõige tuntum vendade Shermanite kirjutatud "Sister Suffragette" filmist "Mary Poppins" (1964), ja Stephen Sondheimi kirjutatud "Send In the Clowns" Broadway lavastusest "Väike öömuusikal" (1973). Ta oli esimene, kes mängis "Väikeses öömuusikalis" Desiree Armfeldti – see roll tõi talle Tony auhinna ja Drama Desk Awardi.

## Välislingid

* Glynis Johns andmekogus IMDb (inglise)
# Avalik omand

Creative Commonsi 2010. aastal välja pakutud avaliku omandi tähis (Public Domain Mark).

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib intellektuaalomandi mõistest; omandiõiguse mõiste kohta vaata artiklit ühiskondlik omand* |

---

**Avalik omand** (ingl *public domain*) on angloameerika õiguses kogum vaimse tegevuse tulemeid, mis on intellektuaalomandi õiguse kaitseta, sest kaitse kehtivus (tavaliselt autori eluaeg ja 70 aastat pärast tema surma) on lõppenud, kaitse on kaotatud või kaitset ei kohaldata. Avalikus omandis on näiteks teosed, kaubamärgid ja patendid, mille õiguskaitse kehtivus on lõppenud, mõnel juhul vaimse tegevuse tulemid, millele pole õiguskaitset taotletud või mida ei peeta õiguskaitse vääriliseks, Ameerika Ühendriikides ka keskvalitsuse teosed, mis on valminud teenistuskohustuste täitmisel. Avalikku omandisse kuuluvaid töid võib taasavaldada, muuta ja muul viisil kasutada eraldi luba küsimata ja litsentsitasu maksmata.

Kuna vähesed jurisdiktsioonid, kui üldse mõni, reglementeerivad, kuidas kaotada intellektuaalse omandi õiguse kaitse, mis tekib iseenesest, siis sellise kaitsega teoste avalikku omandisse andmine ei pruugi olla üheselt võimalik. Mõnes riigis pole autoriõigusest loobumine võimalik, eriti isiklikest õigustest loobumine. Sel juhul on ligidaselt teose avalikku omandisse andmisega võimalik kasutada litsentsi, millega loobutakse pöördumatult nii paljudest õigustest kui võimalik.

Mõnikord võidakse avalikku omandisse kuuluvaks pidada ka autoriõiguse kaitseta üldkasutatavaid teoseid, mille päritolumaa jurisdiktsioonis avaliku omandi mõiste puudub, või ka teoseid või muid töid, mis omavad päritolumaal õiguskaitset, aga mis on piiranguteta üldkasutatavad.

## Vaata ka

* Avaliku omandi manifest
* Avaliku omandi päev
* Avalik ruum

## Viited

## Välislingid

* Eesti Rahvusraamatukogu selekteeritud vabakasutuses teoste kogum Eesti Rahvusbibliograafia andmebaasis (ERB)
# Manitoba provints

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib provintsist; järve kohta vaata artiklit Manitoba järv* |

---

| Manitoba provints |
| --- |
|

---

 |
| inglise Province of Manitoba |
| prantsuse Province de Manitoba |
|

---

 |
|

Manitoba lipp
Manitoba vapp

---

 |
|
Pindala: 649 950 km² |
|
Elanikke: 1 342 153 (2021)  |
|
Rahvastikutihedus: 2,1 in/km² |
|
Keskus: Winnipeg |
|  |

**Manitoba provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas.

## Geograafia

Manitoba pindala on 649 950 km². Provints piirneb idas Ontarioga, läänes Saskatchewaniga, põhjas Nunavuti ja Loodealadega ning lõunas USA Põhja-Dakota ja Minnesota osariigiga. Kirdes on Hudsoni laht.

Manitobas on üle 110 000 järve ja seal valitseb mandriline kliima.

48% pindalast on kaetud metsaga.

Manitobas elab palju jääkarusid.

## Rahvastik

2010. aastal elas Manitobas 1 232 654 inimest.

### Asustus

Manitoba suuremad linnad| Koht | Linn | Elanike arv (2006) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Winnipeg | 633 451 |
| 2 | Brandon | 41 511 |
| 3 | Thompson | 13 446 |
| 4 | Portage la Prairie | 12 728 |
| 5 | Steinbach | 11 066 |
| 6 | Selkirk | 9515 |
| 7 | Winkler | 9106 |
| 8 | Dauphin | 7906 |

## Majandus

Vaade Winnipegile lõunast
Manitoba majandus põhineb suuresti loodusressurssidel. 2008. aastal oli Manitoba SKT 50,834 miljardit Kanada dollarit.

2009. aasta oktoobris oli töötus 5,8%.

## Viited
# 15. oktoober

|  |
| --- |
| << **Oktoober** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 28 | 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 |
| 2026 |

**15. oktoober** on Gregoriuse kalendri 288. (liigaastal 289.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. oktoober (1901–2099).

---

## Sündmused

### Eestis

* 1857 – Tartus Bürgermusse seltsimaja juures algas 18. oktoobrini kestnud Baltimaade esimene suurem põllumajandus- ja käsitöönäitus.
* 1907 – asutati Eesti Kirjanduse Seltsi ajalootoimkond.
* 1923 – asutati Eesti-Vene Kaubanduskoda.
* 1936 – valitsus lõpetas üliõpilaskonna edustuse tegevuse, määrates ühtlasi ametisse üliõpilaskonna kuraatori.
* 1993 – alustas tegevust esimene krematoorium Baltimaades – Tallinna krematoorium.
* 2017 – toimusid kohaliku omavalitsuse volikogude valimised.

### Maailmas

* 1529 – Suleiman I lõpetas Viini piiramise.
* 1851 – Melbourne'is leiti kulda.
* 1894 – Dreyfusi afäär: Saksamaa kasuks spioneerimises kahtlustatuna vahistati Prantsuse ohvitser Alfred Dreyfus.
* 1904 – Vene-Jaapani sõda: Balti laevastik võttis Tallinnast kursi Port Arturisse.
* 1917 – Vincennesi müüridel lasti maha spioonina süüdi mõistetud Mata Hari.
* 1924 – USA-s New Jersey osariigis Lakehurstis maandus esimese üle Atlandi lennu sooritanud tsepeliin USS Los Angeles.
* 1969 – USA-s Washingtonis protesteerisid 250 000 inimest Vietnami sõja vastu.
* 1985 – Strasbourgis allkirjastati Euroopa kohaliku omavalitsuse harta.
* 2003 – Hiina korraldas kolmanda riigina maailmas mehitatud kosmoselennu. Lend kestis 21 tundi. Hiina esimeseks taikonaudiks sai Yang Liwei.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 15. oktoobril*
* 1814 – Mihhail Lermontov, vene luuletaja
* 1844 – Friedrich Nietzsche, saksa filosoof
* 1864 – Anna Haava, eesti luuletaja ja tõlkija
* 1897 – Ilja Ilf, vene kirjanik
* 1916 – Hassan Gouled Aptidon, Djibouti president 1977–1999
* 1920 – Mario Puzo, USA romaanikirjanik
* 1923 – Italo Calvino, itaalia kirjanik ja ajakirjanik
* 1932 – Jaan Rääts, eesti helilooja
* 1940 – Peeter Jakobi, eesti näitleja
* 1964 – Aleksei Tšižov, Venemaa kabetaja
* 1966 – Jana Toom, Eesti ajakirjanik ja poliitik
* 1971 – Niko Kovač, Horvaatia jalgpallur
* 1977 – David Trézéguet, prantsuse jalgpallur
* 1979 – Māris Verpakovskis, läti jalgpallur
* 1981 – Jelena Dementjeva, vene tennisist
* 1987 – Ott Tänak, eesti rallisõitja

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 15. oktoobril*
* 1564 – Andreas Vesalius, Madalmaade anatoom
* 1837 – Ivan Dmitrijev, Vene luuletaja ja riigitegelane
* 1917 – Mata Hari, Hollandi tantsija
* 1934 – Raymond Poincaré, Prantsusmaa poliitik ja riigitegelane
* 1945 – Pierre Laval, Prantsusmaa poliitik ja riigitegelane
* 1946 – Hermann Göring, Saksamaa poliitik ja sõjaväelane
* 1964 – Cole Porter, USA helilooja
* 1987 – Kristjan Joost, eesti agronoom
* 1999 – Lena Zavaroni, šoti laulja
* 2012 – Norodom Sihanouk, Kambodža kuningas ja riigitegelane

## Pühad

* Rahvusvaheline maanaiste päev
* Rahvusvaheline valge kepi päev

## Ilmarekordid

* ...

## Viited