Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sa ei vii kõike endaga kaasa (film)

"Sa ei vii kõike endaga kaasa"| "You Can't Take It with You" |
| --- |
| Filmiplakat |
| Žanr |
romantiline komöödia |
| Režissöör |
Frank Capra |
| Stsenarist |
Robert Riskin |
| Operaator |
Joseph Walker |
| Helilooja |
Dimitri Tiomkin |
| Peaosades |
Jean Arthur Lionel Barrymore James Stewart Edward Arnold |
| Monteerija |
Gene Havlick |
| Produtsent |
Frank Capra |
| Filmistuudio |
Columbia Pictures |
| Levitaja |
Columbia Pictures |
| Aasta |
1938 |
| Esilinastus |
23. august 1938 1. september 1938 (New York) 29. september 1938 (USA) |
| Kestus |
126 minutit |
| Riik |
Ameerika Ühendriigid |
| Keel |
inglise |
| Eelarve |
1,644 mln dollarit |
| Piletitulu |
2,137 mln dollarit (USA) 5,295 mln dollarit (rahvusvaheline) |
|
IMDb profiil |

"**Sa ei vii kõike endaga kaasa**" ("You Can't Take It with You") on 1938. aasta Ameerika Ühendriikide romantiline komöödia, mille lavastas Frank Capra. Filmi süžee põhineb George S. Kaufmanni ja Moss Harti Pulitzeri preemiaga pärjatud 1936. aasta samanimelisel näidendil, mille kohandas filmi jaoks Robert Riskin. Teos räägib mehest, kes pärineb rikkast snooblikust perest ja kes kihlub healoomuliku naisega, kelle pere on ekstsentriline. Peaosades mängivad Jean Arthur, Lionel Barrymore, James Stewart ja Edward Arnold.

Film nomineeriti seitsmele Oscari auhinnale, millest võitis kaks: parima filmi ja parima lavastaja Oscari. Režissöör Frank Capra võitis oma kolmanda parima lavastaja auhinna viie aasta jooksul. Lisaks antud teosele pälvis ta auhinna ka filmide "See juhtus ühel ööl" (1935) ja "Mr. Deeds Goes to Town" (1937) eest.

## Osatäitjad

* Jean Arthur – Alice Sycamore
* Lionel Barrymore – vanaisa Martin Vanderhof
* James Stewart – Tony Kirby
* Edward Arnold – Anthony P. Kirby
* Mischa Auer – Potap Kolenkhov
* Ann Miller – Essie Carmichael
* Spring Byington – Penelope Sycamore
* Samuel S. Hinds – Paul Sycamore
* Donald Meek – Kirby panga raamatupidaja Poppins
* H. B. Warner – Ramsey
* Halliwell Hobbes – DePinna
* Dub Taylor – Ed Carmichael
* Mary Forbes – Anthony naine Meriam Kirby
* Lillian Yarbo – Rheba
* Eddie Anderson – Donald
* Clarence Wilson – Kirby kinnisvaramaakler John Blakeley
* Josef Swickard – professor
* Ann Doran – Maggie O'Neill
* Christian Rub – härra Schmidt
* Bodil Rosing – proua Schmidt
* Charles Lane – rahandusministeeriumi agent Wilbur G. Henderson
* Harry Davenport – öökohtu kohtunik

## Viited

## Välislingid

* "Sa ei vii kõike endaga kaasa" andmekogus IMDb (inglise)
* "Sa ei vii kõike endaga kaasa" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes (inglise)
* "Sa ei vii kõike endaga kaasa" Ameerika Filmiinstituudi kataloogis (inglise)
# Võtted

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filmi- või televõtetest, teiste tähenduste kohta vaata Võte.* |

---

Sarja "Doctor Who" võtted
**Võtted** (**filmivõtted** või **televõtted**) on filmi, salvestatud televisioonisaate või muu videoteose (muusikavideo, reklaamfilmi jne) tootmise etapp, mille käigus filmitakse (võetakse üles) põhiline osa filmi või saate videomaterjalist. Tavaliselt eelneb võtetele eelproduktsioon ja järgneb järelproduktsioon.

Võtetel osalevad näitlejad, režissöör, operaator(id), helirežissöör, produtsent ja olenevalt filmist või saatest rohkem või vähem tugipersonali (nt assistendid, kostümeerijad, transporditöölised, valgustajad, toitlustajad, konsultandid jne).

Võtted võivad toimuda stuudios või väljaspool stuudiot filmi/saate tegevuse toimumiskohas (siseruumides või välitingimustes).

Võtete algus tähendab rahastajatele tavaliselt punkti, kust tagasipöördumist enam ei ole, sest enne võtete lõppu pole tavaliselt võimalik mängu pandud raha tagasi saada. Kuigi võib juhtuda, et projekt katkestatakse eelproduktsiooni ajal, näiteks kui staarnäitleja projektist lahkub või sureb või kui mingi skandaal tabab staarnäitlejat või filmikompaniid, on vähetõenäoline, et projekt kaotab rahastuse võtete ajal.
# Filantroopia

Šoti päritolu Ameerika Ühendriikide heategevuslikku magnaati Andrew Carnegie't kujutav karikatuur aastast 1903
**Filantroopia** ("inimesearmastus", inimsõprus, heategevus) kõige laiemas mõttes on teadlik annetamine või vabatahtlik tegevus ühiskonna üldiseks hüvanguks.

## Filantroopia ajalugu

Filantroopia kui ühiskondliku nähtuse juured on peidus Euroopas, antiiksete Kreeka ja Rooma tavades aga ka piibliaegades. Tegelikult võimegi leida Piiblist kõige esimesi näiteid filantroopiast ja filantroopiliseks otstarbeks annetuste kogumisest. Tänapäeval on aga filantroopia ühiskondliku mõtteviisina väga tunnuslik nähtus just Põhja-Ameerikale, eelkõige Ameerika Ühendriikidele ja nn Vana-Maailm on pisut maha jäänud.

Filantroopia algusaeg keskendus isiklikule heategevusele. Muutuse mõtteviisi tõi Benjamin Franklin, kes uskus kogukonda ja üldisesse heaollu. Franklin arvas, et ühiskond võib ise ennast ümber kujundada nii, et ei jää enam abivajajaid ja kaob ka vajadus heategevuseks. Ta kasutas inimeste ühenduste (assotsiatsioonide) mõistet, kus inimesed töötavad ühise heaolu nimel.

18. sajandi lõpus hakatigi Ameerikas looma massiliselt ühendusi, esialgu spontaanselt sarnaste huvide ja eesmärkidega inimeste poolt. Üha enam hakati aga tegutsema ka avaliku poliitika raames ja ühendused muutusid juriidilisteks isikuteks. Heategevus, mis tähendas puudust kannatavate kaaskodanike otsest ja kaastundliku teenimist, andis teed filantroopiale, mis pakkus kaudset ja mitteisikustatud tegevus, olles suunatud terve kogukonna sotsiaalsetele probleemidele.

19. sajandi lõpu poole kerkis esile kaks silmapaistvat filantroopi, kes avaldasid maailma filantroopilisele mõtteviisile ja tegevusele mõju pika aja jooksul. Tööstur Andrew Carnegie uskus filantroopia ennetavasse jõusse. Ta arvas et elus edasijõudnud peaksid head tegema kogu ühiskonna muutmiseks, mitte ainult parandama üksikuid ühiskondlikke probleeme. Tema ideedel põhineb tänaseks väga levinud filantroopilise organisatsiooni vorm – fond ehk sihtasutus. John D. Rockefeller andis fondide liikumisele edasise tõuke. Tema teeneks on filantroopilise tegevuse süstemaatiliseks muutmine – enne annetuse tegemist uuriti põhjalikult organisatsiooni või ürituse eesmärke ja vajadusi.

Alates 20. sajandi teisest poolest on filantroopia alane tegevus eelkõige ettevõtete poolt muutunud veelgi süsteemsemaks ja kaalutlevamaks. Kasutusele on tulnud terminid korporatiivne sotsiaalne vastutus, sponsorlus ja sotsiaalseosega turundus. Üha enam arvestavad ettevõtted head tehes oma äriliste huvidega, katsudes siduda toetuspoliitikat ettevõtte missiooni, visiooni ning toodete ja teenustega. Kasvanud on ka ootused ja nõudmised toetatavatele ühendustele, eeldatakse üha enam professionaalsust organisatsiooni- ja projektjuhtimisel, teadmisi turundusest.

## Vaata ka

* heategevus
* strateegiline filantroopia
* vabatahtlik

## Allikad

* "Filantroopiaprojekt" EMSLI veebilehelt (vaadatud 28.06.2012)

## Välislingid

* Urmo Kübar "Olivier Zunz: väikeannetajad muudavad heategevuse demokraatlikuks" *edasi.org*, 5. september 2018
# Fun in Acapulco

"Fun in Acapulco"| Žanr |
muusika- ja komöödiafilm |
| Režissöör |
Richard Thorpe Michael Moore |
| Stsenarist |
Allan Weiss |
| Operaator |
Daniel Fapp |
| Helilooja |
Joseph Lilley |
| Peaosades |
Elvis Presley Ursula Andress |
| Monteerija |
Stanley Johnson |
| Produtsent |
Hal B. Wallis |
| Filmistuudio |
Paramount Pictures |
| Esilinastus |
27. november 1963 |
| Kestus |
97 minutit |
| Riik |
Ameerika Ühendriigid |
| Keel |
inglise |
|
IMDb profiil |

**"Fun in Acapulco"** on 1963. aasta USA muusikaline mängufilm.

## Peamised osatäitjad

* Elvis Presley (Mike Windgren)
* Ursula Andress (Marguerita Dauphin)
* Elsa Cárdenas (Dolores Gomez)
* Paul Lukas (Maximillian Dauphin)
* Larry Domasin (Raoul Almeido)
* Alejandro Rey (Moreno)
* Robert Garricart (Jose Garcia)
* Teri Hope (Janie Harkins)
* Teri Garr

## Laulud

* "Fun In Acapulco"
* "Vino Dinero Y Amor"
* "Mexico"
* "El Toro"
* "Marguerita"
* "Bullfighter Was a Lady"
* "No Room to Rhumba In a Sports Car"
* "I Think I'm Gonna Like It Here"
* "Bossa Nova Baby"
* "You Can't Say No In Acapulco"
* "Guadalajara"
* "Love Me Tonight"
* "Slowly But Surely"

## Välislingid

* Fun in Acapulco andmekogus IMDb (inglise)
# The Vampire Bat

"The Vampire Bat"| Režissöör |
Frank R. Strayer |
| Stsenarist |
Edward T. Lowe juunior |
| Operaator |
Ira H. Morgan |
| Helilooja |
Phil Goldstone Larry Darmour |
| Peaosades |
Lionel Atwill Fay Wray Melvyn Douglas Dwight Frye Maude Eburne |
| Monteerija |
Otis Garrett |
| Produtsent |
Phil Goldstone Larry Darmour |
| Filmistuudio |
Majestic Pictures Inc. |
| Aasta |
1933 |
| Esilinastus |
10. jaanuar 1933 |
| Kestus |
71 minutit |
| Riik |
USA |
| Keel |
inglise |

**"The Vampire Bat"** on 1933. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

1932
Kleinschlossi külas toimuvad mõrvad, mis viitavad vampiirlusele. Ainus kahtlusalune kohtlane nahkhiirearmastaja Herman hukub tagaajamise käigus, kuid mõrvad sellega ei lõppe. Süüdlaseks osutub elu loomise plaanidega doktor, kes püüab oma kurje toimetusi Hermani süüks ajada.

## Peaosatäitjad

* Lionel Atwill (doktor Otto von Niemann)
* Fay Wray (Ruth Bertin)
* Melvyn Douglas (politseiinspektor Karl Brettschneider)
* Dwight Frye (Herman Gleib)
* Maude Eburne (tädi Gussie Schnappmann)
# Kabaree

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib meelelahutusasutusest; muusikali kohta vaata artiklit Kabaree (muusikal); filmi kohta vaata artiklit Kabaree (film); ajakirja kohta vaata artiklit Kabaree (ajakiri).* |

---

Moulin Rouge öösel (2007)
**Kabaree** on meelelahutusvorm, mis kujunes välja 19. sajandi lõpu Pariisis.

Esimene kabaree oli 1881. aastal avatud Le Chat Noir ('must kass'), mille peremees oli Rodolphe Salis. Koht oli populaarne, loomeinimesed ja boheemlased käisid seal tihti koos ning veetsid lõbusalt aega. Algses kabarees ametlikku eeskava polnud ja külastajad esinesid ise: poeedid lugesid ette oma värskeid värsse, muusikud laulsid ja esitasid klaveripalu (nt helilooja Erik Satie karjäär algaski kabareedes), kõik soovijad võisid tantsida ja oma etteaste teha. Säärast võimalust pakub tänini kabaree Lapin Agile Pariisis Montmartre'il.

Säärase asutuse populaarsus oli nii inspireeriv, et järgmise kümne aasta jooksul ilmus Rochechouarti bulvarile ja Montmartre'i kanti kabareesid nagu seeni pärast vihma. 1889. aastal avati siiani tegutsev Moulin Rouge. Tänapäeva kabareede eeskava on aga viimseni paika timmitud ja teenib jõuka keskklassi meelelahutuslikke huve. Kuigi alguses tantsis kankaani lihtrahvas ja sel puudus igasugune koreograafia, on sellest nüüd saanud eriline tants, mille vaatamise eest peavad kliendid välja käima mitusada eurot.

Kuni Esimese maailmasõjani olid kuulsaimad kabareed just Pariisis Montmartre'il, sõja järel hakkas see nähtus Pariisis alla käima. Kuulsaks said hoopis Berliini kabareed, mille õitseaeg oli kahe maailmasõja vahel. Berliini kabareemaailmas toimub ka muusikali "Kabaree" tegevustik, mille põhjal valmis 1972. aastal samanimeline film Liza Minnelliga peaosas.

### Tallinn

* Must Kass, 1920. – 1930.? aastad
* Küba, 1920. – 1930.? aastad
* Ampiir, 1930. aastad

## Viited
# Mrs. Miniver

"Mrs. Miniver"| Filmiplakat |
| Žanr |
draamafilm sõjafilm romantiline film |
| Režissöör |
William Wyler |
| Stsenarist |
Arthur Wimperis George Froeschel James Hilton Claudine West |
| Operaator |
Joseph Ruttenberg |
| Helilooja |
Herbert Stothart Daniele Amfitheatrof (tiitrites mainimata) |
| Peaosades |
Greer Garson Walter Pidgeon Teresa Wright Dame May Whitty Reginald Owen Henry Travers Richard Ney Henry Wilcoxon |
| Monteerija |
Harold F. Kress |
| Produtsent |
Sidney Franklin |
| Filmistuudio |
Metro-Goldwyn-Mayer |
| Levitaja |
Loew's Inc. |
| Aasta |
1942 |
| Esilinastus |
4. juuni 1942 (New York) 22. juuli 1942 (Los Angeles) |
| Kestus |
133 minutit |
| Riik |
Ameerika Ühendriigid |
| Keel |
inglise |
| Eelarve |
1,34 mln dollarit |
| Piletitulu |
8,9 mln dollarit |
|
IMDb profiil |

**"Mrs. Miniver"** on 1941. aasta Ameerika Ühendriikide draama- ja sõjafilm, mille lavastas William Wyler. Film põhineb Jan Strutheri 1939. aastal ilmunud samanimelisel romaanil. Teose produtseeris Sidney Franklin ja stsenaariumi kirjutasid Arthur Wimperis, George Froeschel, James Hilton ja Claudine West. Peaosades mängivad Greer Garson, Walter Pidgeon, Teresa Wright, Dame May Whitty, Reginald Owen, Henry Travers, Richard Ney ja Henry Wilcoxon. Film räägib tavalisest maal elavast Briti kodunaisest ning kuidas teda mõjutab teine maailmasõda.

Tegemist on 1942. aastal enim piletitulu teeninud filmiga. Teos nomineeriti 12le Oscari auhinnale, millest pälvis viis, k.a parima filmi Oscari. Wyler võitis parima lavastaja, Garson parima naispeaosatäitja ja Wright parima naiskõrvalosatäitja Oscari. "Mrs. Miniver" on esimene teist maailmasõda kujutav film, mis võitis parima filmi kategoorias, ning esimene film, mis pälvis viis nominatsiooni näitlejatöö eest.

## Osatäitjad

* Greer Garson – Kay Miniver
* Walter Pidgeon – Clem Miniver
* Teresa Wright – Carol Beldon
* Dame May Whitty – leedi Beldon
* Reginald Owen – Foley
* Henry Travers – härra Ballard
* Richard Ney – Vin Miniver
* Henry Wilcoxon – vikaar
* Christopher Severn – Toby Miniver
* Brenda Forbes – teenija Gladys
* Clare Sandars – Judy Miniver
* Marie De Becker – Ada
* Helmut Dantine – Saksamaa lendur
* John Abbott – Fred
* Connie Leon – Simpson
* Rhys Williams – Horace
* Peter Lawford – piloot (tiitrites mainimata)
* Charles Bennett – piimamees (tiitrites mainimata)
* Harry Allen – William (tiitrites mainimata)
* Billy Bevan – piletikontrolör (tiitrites mainimata)

## Viited

## Välislingid

* "Mrs. Miniver" andmekogus IMDb (inglise)
* "Mrs. Miniver" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes (inglise)
* "Mrs. Miniver" Ameerika Filmiinstituudi kataloogis (inglise)
# All My Sons (kinofilm)

**"All My Sons"** on 1948. aastal Irving Reisi lavastatud USA film Arthur Milleri näidendi "All My Sons" põhjal.

Stsenarist ja produtsent oli Chester Erskine, operaator Russell Metty, heliloojad Leith Stevens ja Dave Torbett, monteerija Ralph Dawson.

Peaosades olid

* Edward G. Robinson (Joe Keller)
* Burt Lancaster (Chris Keller)
* Mady Christians (Kate Keller)
* Louisa Horton (Ann Deever)
* Howard Duff (George Deever)
* Frank Conroy (Herbert Deever)

Kõrvalosades mängisid Lloyd Gough (Jim Bayliss), Arlene Francis (Sue Bayliss), Harry Morgan (Henry Morgani nime all; Frank Lubey) ja Elisabeth Fraser (Lydia Lubey).

Veel mängisid filmis Walter Bonn, Helen Brown, Pat Flaherty, Jack Gargan, Harry Harvey, Jerry Hausner, Herbert Heywood, William Johnstone, Joe Kerr, Frank Kreig, Richard LaMarr, Therese Lyon, Charles Meredith, Al Murphy, William Ruhl, George Slocum, Walter Soderling, George Sorel, Herb Vigran ja Victor Zimmerman.

Film kestab 95 minutit.

## Välislingid

* Filmi kirjeldus andmebaasis IMDb
* Tegijate täielik loetelu andmebaasis IMDb
# Leetseljak

**Leetseljak** (ka **lee**, kõnekeeles *leetselg*) on madal ja lauge, pikliku kujuga liivavall jões (ülaosa madalveega veest väljas) või rannalähedases meres (rannajoonega enam-vähem rööbiti).

## Vaata ka

* Rannabarr

## Viited
# Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde

"Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde"| Žanr |
komöödiafilm, õudusfilm |
| Režissöör |
Charles Lamont |
| Stsenarist |
Howard Dimsdale Sid Fields Grant Garett John Grant Lee Loeb |
| Operaator |
George Robinson |
| Helilooja |
Joseph Gershenson |
| Peaosades |
Bud Abbott Lou Costello Boris Karloff |
| Monteerija |
Russell Schoengarth |
| Produtsent |
Howard Christie |
| Filmistuudio |
Universal Pictures |
| Aasta |
1953 |
| Esilinastus |
10. august 1953 |
| Kestus |
76 minutit |
| Riik |
USA |
| Keel |
inglise |
| Eelnev |
"Abbott and Costello Go to Mars" (1953) |
| Järgnev |
"Abbott and Costello Meet the Keystone Kops" (1955) |
|
IMDb profiil |

**"Abbott and Costello Meet Dr. Jekyll and Mr. Hyde"** on 1955. aasta USA õuduskomöödiafilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad

* Bud Abbott (Slim)
* Lou Costello (Tubby)
* Boris Karloff (dr Henry Jekyll / hr Hyde)
* Craig Stevens (Bruce Adams)
* Helen Westcott (Vicky Edwards)
* Reginald Denny (inspektor)
* John Dierkes (Batley)
# Art director

Art director (ehk **AD**; hääldatakse eestipäraselt "aadee"; anglitsism) on ingliskeelne termin, millele vastav eestikeelne ametinimetus on "kunstiline juht". AD on loovtöötaja, kes loob teenuse ja/või toote sisu ja vastutab tulemi eest. Näiteks trükinduses, filminduses või televisioonis, internetis või video- ja arvutimängude valdkonnas. Muid eestikeelseid vasteid: disainer (eksitavalt), kunstnik (eksitavalt), tihti (eksitavalt) loovjuht (võrdle kunstiline juht).

## AD reklaaminduses

Enamikus reklaamibüroodes töötab koos reklaamikirjaniku ja strateegi ja projektijuhiga, kelle ühiseks ülesandeks on ükskõik millises turunduskanalis avaldatava reklaamiidee, toote, lahenduse ja rakenduse jne loomine ja väljatöötamine. AD vastutab reklaami, toote ja/või rakenduse sisulise, visuaalse ja esteetilise lahenduse eest.

## Vaata ka

* Kunstiline juht
* Reklaamikirjanik
* Desktopper
* Loovjuht
# Jane Powell

Jane Powell (1952)
**Jane Powell** (sünninimi **Suzanne Lorraine Burce**; 1. aprill 1929 Portland, Oregon – 16. september 2021 Wilton, Connecticut) oli USA näitleja, laulja ja tantsija. Ta oli üks viimaseid elusolevaid Hollywoodi kuldajastu staare.

Kaheaastaselt alustas ta tantsutreeninguid, hiljem saavutas oma kodulinnas Portlandis tuntuse lauljana ja sõlmis filmikompaniiga Metro-Goldwyn-Mayer lepingu, kui oli alles teismeline. Filmidebüüdi tegi ta 1944. aastal muusikalises komöödiafilmis "Song of the Open Road", kus kehastas Jane Powelli nimelist tegelast ja võttis seejärel selle oma lavanimeks. Seejärel paistis ta oma näitleja- laulu- ja tantsuandega üles veel mitmetes muusikalistes filmides, sh sellistes filmides nagu "A Date with Judy" (1948), kus mängis koos Elizabeth Tayloriga, "Royal Wedding" (1951), kus mängis peaosas koos Fred Astaire'iga, ja "Seitse pruuti seitsmele vennale" ("Seven Brides for Seven Brothers"; 1954). Powelli filmikarjääri jõudis haripunkti 1950. aastatega, hilisematel kümnenditel tegi ta vaid veel mõne ükski filmirolli.

1950. aastatel alustas Powell karjääri ka teatrinäitlejana. Ta mängis üle riigi asuvates teatrites muuhulgas sellistes lavastustes nagu "Oklahoma!", "Uppumatu Molly Brown" ("The Unsinkable Molly Brown"), "Helisev muusika" ("The Sound of Music"), "Minu veetlev leedi" ("My Fair Lady") ja "South Pacific".

1960. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.

Powell oli abielus viis korda ja tal oli kolm last. Tema viimane abikaasa oli kunagine lapsfilmistaar Dickie Moore, kellega ta oli abielus kuni mehe surmani 2015. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Jane Powell andmekogus IMDb (inglise)
# Algol-60

| Algol-60 |
| --- |
| Väljalaskeaeg |
1960 |
| Looja |
Peter Naur, John Backus jne; 13-liikmeline rahvusvaheline töögrupp 7 riigist |
| Viimane väljalase |
ISO 1538:1984 (15.10.1984)  |

**Algol-60** on keele Algol (*ALGOrithmic Language*) klassikaks kujunenud versioon. Arv **60** nimes viitab 1960. aastale, mil kõnealune versioon avalikustati. Algol-60 ei olnud algselt tavaline programmeerimiskeel, vaid pigem algoritmiline keel teadusartiklite publitseerimiseks. Siiski otsustati üsna pea Algol-60 realiseerida. Kusjuures standardid puudusid ja seega olid realiseerijatel vabad käed. Seetõttu loodi mitu erinevat realisatsiooni. Algol ja COBOL olid esimesed programmeerimiskeeled, mis standardiseeriti. Algol standardis ISO 1538.

Algol-60 arenes välja Algol-58-st ja põhineb Fortranil. Algol-60 oli esimene rahvusvahelises koostöös loodud programmeerimiskeel. Arendusmeeskonda kuulus 13 inimest 7 riigist: Taanist, Inglismaalt, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Hollandist, Šveitsist ja USAst. Tuntumad nimed sellest seltskonnast on Peter Naur ja John Backus.

## Omadusi

Uuendusena võrreldes eelmise versiooniga võeti Algol-60-s kasutusele plokkstruktuurid. Nende eraldajatena kasutati enamasti võtmesõnu BEGIN ploki alguses ja END ploki lõpus. Alamprogrammidele argumentide edastamiseks kasutati kahte viisi: väärtuse järgi ja nime järgi väljakutsed.

Kuna Algol-60 ei olnud mõeldud reaalseks programmeerimiseks, vaid pigem algoritmide publitseerimiseks, siis puudus algselt sisend ja väljund. Siiski, kui Algol-60-t realiseerima hakati, siis lisati sisendi ja väljundi tugi.

Algol-60 toetab tingimuslause *if-then-else* konstruktsiooni ja ka tsükleid ning tsüklitingimuse kontrolli. Samuti on Algol-60-s võimalik kasutada rekursiooni. Lisaks sellele toetab Algol-60 dünaamilisi massiive, reserveeritud võtmesõnu ja kasutaja defineeritud andmetüüpe.

## Realisatsioone

Nõukogude Liidu ajast mõned tuntumad realisatsioonid:

* Malgol – autor Malle Kotli (realisatsiooni nimi tuleneb väidetavalt sellest, et realisatsioon on kirjutatud arvutile Minsk-22 või siis modulaarne algol)
* Velgol – autor Vello Kuusik
* АЛГАМС – TPIs tehtud (projektijuhid Tõnu Lume ja Leo Prisk, juhendaja Leo Võhandu)

## Hello World

Tere, Maailm! programm Algol-60-s

```
BEGIN
FILE F (KIND=REMOTE);
EBCDIC ARRAY E [0:14];
REPLACE E BY "Tere, Maailm!";
WHILE TRUE DO
  BEGIN
  WRITE (F,*,E);
  END;
END.

```

## Viited
# ISO 4217

Valuutakoodid ning ostu- ja müügikursid valuutavahetuspunktis
**ISO 4217** on Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni avaldatud standard, mis esitab valuutakoode.

Standardit kasutatakse äris ja panganduses üle kogu maailma. Standardi koode kasutatakse ka lennupiletitel ja rahvusvahelistel rongipiletitel hinna ühetähenduslikuks märkimiseks.

Koodi kaks esimest tähte on riigi kahetäheline maakood ISO 3166 standardi järgi. Kolmas täht on tavaliselt valuuta nimetuse esitäht.

## Vaata ka

* w:en:ISO 4217#Active codes (List One)
See lehekülg on pehme ümbersuunamine.
* Rahaühikute loend
# Torx

Torx T8 kruvi emaplaadil
T6 kruvikeeraja
**Torx** (inglise keeles *hexalobular internal)* on kuusnurkne tähekujuline kruvikeerajapea.

Torx'i kasutatakse enamasti autodes, mootorratastes, jalgrataste pidurdussüsteemides, kõvaketastes, arvutisüsteemides ja elektroonilistes seadmetes. Algul kasutati neid süsteemides, mis vajasid jõule vastupidavamaid kruve. Vanemate Torx kruvipeade sisemised vaod oksüdeeruvad võrdlemisi kiiresti, see võib kahjustada kruvipeasisu, mille tagajärjel kruvikeeraja võib pesast välja libiseda. Tsiviilkasutuses olid need vähem levinud, kuna polnud poodides saadaval.

Selle töötas 1967. aastal välja Ameerika Ühendriikide ettevõtte Camcar Textron.

## Vaata ka

* Kuuskantvõti

## Viited