Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ISO/IEC 80000

**ISO 80000** või **IEC 80000** on rahvusvaheline standard, mis avaldatakse Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) koostöös.

Standard tutvustab rahvusvahelist suuruste süsteemi (ISQ). Tegemist on juhisega, kuidas kasutada (tähistada) füüsikalisi suuruseid, mõõtühikuid ja kirjutada neid sisaldavaid valemeid. Enamikus maades lähtutakse matemaatika ja loodusteaduste õpikute kirjutamisel just antud standardis esitatud juhisest.

ISO/IEC 80000 standardite pere sai täielikuks osade 1 ja 2 avaldamisega 2009. aasta novembris.

## Standardi osad

ISO/IEC 80000 koosneb 14 osast, millest kolme (osad 6, 13 ja 14) eest vastutas IEC. Ülejäänud 11 osa eest on vastutav ISO.

| Osa | Avaldamise aasta ja kuu | Nimetus | Vastav Eesti standard |
| --- | --- | --- | --- |
| ISO 80000-1 | 2009 november | Üldine | EVS-EN ISO 80000-1:2013 |
| ISO 80000-2 | 2009 detsember | Matemaatilised märgid ja sümbolid mida kasutatakse loodusteadustes ja tehnoloogias | EVS-EN ISO 80000-2:2019 |
| ISO 80000-3 | 2006 märts | Ruum ja aeg | EVS-EN ISO 80000-3:2013 |
| ISO 80000-4 | 2006 märts | Mehaanika | EVS-EN ISO 80000-4:2019 |
| ISO 80000-5 | 2007 mai | Termodünaamika | EVS-EN ISO 80000-5:2019 |
| IEC 80000-6 | 2008 märts | Elektromagnetism |  |
| ISO 80000-7 | 2008 november | Valgus |  |
| ISO 80000-8 | 2007 juuni | Akustika | EVS-EN ISO 80000-8:2007 |
| ISO 80000-9 | 2009 aprill | Füüsikaline keemia ja molekulaarfüüsika | EVS-EN ISO 80000-9:2019 |
| ISO 80000-10 | 2009 detsember | Aatomi- ja tuumafüüsika | EVS-EN ISO 80000-10:2019 |
| ISO 80000-11 | 2008 detsember | Iseloomulikud arvud | EVS-EN ISO 80000-11:2013 |
| ISO 80000-12 | 2009 mai | Tahkisefüüsika |
EVS-EN ISO 80000-12:2019 |
| IEC 80000-13 | 2008 märts | Infoteadus ja infotehnoloogia |  |
| IEC 80000-14 | 2008 märts | Inimese psühholoogiaga seotud telebiomeetria |  |

## Vaata ka

* Rahvusvaheline suuruste süsteem
* Rahvusvaheline mõõtühikute süsteem

## Viited
# Kirjandusauhind

**Kirjandusauhind** on auhind, mida antakse kellelegi tähelepanuväärse kirjandusteose või kirjandustegevuse eest. Enamasti määratakse auhind kirjanikule.

## Vaata ka

* Kirjandusauhindade loend

## Kirjandus

* Maarja Kangro. *Minu auhinnad*, Nähtamatu Ahv 2018.
# Rullraamat

Rullraamat
**Rullraamat** oli antiikajal kuni 4. sajandini eelistatuim raamatuvorm.
Rullraamat valmistati peamiselt papüürusest. Tekst kirjutati tulpadena. Raamat rulliti kokku, nii et tekst jäi sissepoole. Teksti loeti paremalt vasakule ümber rullides. Rulle hoiti raamatukogudes.

## Viited

## Välislingid

 Rullraamat – tsitaadid Vikitsitaatides
# LibraryThing

**LibraryThing** on kataloogimise sotsiaalse tarkvara veebirakendus, millega saab talletada raamatukatalooge ja mitmesuguseid raamatute metaandmeid. Seda kasutavad üksikisikud, autorid, raamatukogud ja kirjastajad.

## Välislingid

* Koduleht
# Asukohamärgis

Asukohamärgis JPEG-formaadis fotol, vaadatuna rakenduses gThumb
Asukohamärgistaja Solmeta N2 fotoaparaadis Nikon D5000
**Asukohamärgis** ehk **geomärgis** (inglise keeles *geotag*) on fotole, videole, veebilehele, SMS-ile, QR-koodile või muule infole lisatud metaandmed geograafilise asukoha kohta.

Asukohamärgistamise (inglise *geotagging*) käigus seotakse andmed geograafiliste metaandmetega. See võimaldab organiseerida andmeid objektide või nähtuste asukoha järgi ning pakkuda asukohapõhiseid teenuseid. Taoliste teenuste seas on näiteks võimalus vaadata veebikaardil Google Maps infokihti, kus kaardile on paigutatud Vikipeedia asukohamärgistega artiklid, aga ka mitmesugused rikastatud reaalsuse rakendused nagu Layar.

Tänapäeval lisavad paljud seadmed - nii fotoaparaadid kui ka telefonid - automaatselt asukohamärgised fotodele ja videotele. Tavaliselt on sellistes märgistes pikkus- ja laiuskraad, kuid seal võib olla ka kõrgus merepinnast, suund ilmakaarte suhtes, kaugus mõnest objektist, asukohamäärangu täpsusaste ja kohanimi.

## Vaata ka

* Vikipeedia:Vikiprojekt Asukohainfo

## Välislingid

* "Geomärgista pilte" Digi, 7/2009, lk 59
* Arko Olesk "Eesti teadlaste loodud tarkvara hõlbustab turisti valikuid" Postimees, 22.06.2012
# Sõjafilm

**Sõjafilm** on film, milles kujutatakse sõjasündmusi, peamiselt maal, vees ja õhus toimuvat lahingutegevust. Nendes filmides käsitletakse sõjaga seotud õudust ja kannatusi ning tegelik lahingutegevus on kas peamine või taust filmi tegevusele.

Tüüpilised märulisuunitlusega sõjafilmi süžeed on kogemus ja põgenemine sõjavangilaagrist, allveelaevalahing, spionaaž, isiklikud vägiteod, põrgulikud sõjajõhkrused, tulevahetus õhus, rasked läbielamised kaevikus, meestevaheline vennastumine ja seiklused sõja ajal. Neis filmides on nii lahingu-, ellujäämis- kui ka pääsemislugusid, jutte vapratest ohverdustest ja heitlustest, sõja mõttetuse ja ebainimlikkuse käsitlemist, näiteid sõja mõjudest ühiskonnale ning sügavaid avastusretki moraalsetes ja inimlikes probleemides.

Sõjafilme on paljudes žanrites, need võivad olla märuli- või seiklusfilmid, draamad, armastusfilmid, mustad komöödiad, õudusfilmid, eepilised ajaloofilmid, vesternid vms žanrist filmid.

## Vaata ka

* Mängufilm

## Viited
# Ameerika Ühendriikide lipp

? Ameerika Ühendriikide riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 10:19.
**Ameerika Ühendriikide lipp** on Ameerika Ühendriikide ametlik lipp.

Kui riigi- ja rahvuslipp 1777. aastal kasutusele võeti, oli sellele ainult 13 viisnurkset tähte. Pärast seda on lippu muudetud 26 korda, viimati 4. juulil 1960, kui lisati viiekümnes täht, mis esindab Hawaii osariiki.

Punased ja valged horisontaalsed triibud, mida on 13, tähistavad 13 esialgset osariiki.

Viisnurksed tähed vardapoolsel ülemisel sinisel väljal aga sümboliseerivad praeguseid 50 osariiki.

Sinine (PMS 281C) sümboliseerib õiglust.

Punane (PMS 193C) tähistab vaprust.

Valge on aga puhtuse värv.

Hüüdnimesid: "*Stars and Stripes*" ('tähed ja triibud'), "*Old Glory*" ('vana hiilgus').

## Varasemad lipud

* 1959–1960
* 1912–1959
* 1908–1912
* 1896–1908
* 1891–1896
* 1890–1891
* 1877–1890
* 1867–1877
* 1865–1867
* 1863–1865
* 1861–1863
* 1859–1861
* 1858–1859
* 1851–1858
* 1848–1851
* 1847–1848
* 1846–1847
* 1845–1846
* 1837–1845
* 1836–1837
* 1822–1836
* 1820–1822
* 1819–1820
* 1818–1819
* 1795–1818
* 1777–1795
* 1775–1777

## Välislingid

* Ameerika ajaloolisi lippe
* Ameerika Ühendriikide lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
# Hudsoni jõe koolkond

Thomas Cole "The Oxbow" (Connecticuti jõgi Northamptoni lähedal)” (1836), Metropolitan Museum of Art.
**Hudsoni jõe koolkond** oli Ameerika Ühendriikides 19. sajandi keskel alguse saanud kunstiliikumine. Koolkond sai nime rühma romantismist mõjutusi saanud maastikumaalijate Hudsoni jõge ja selle ümbrust kujutavate teoste järgi. Hilisemad kunstnikud, keda koolkonnaga seostatakse, maalisid ka paiku Uus-Inglismaal, Kanada mereprovintsides, läänepoolsetes osariikides ja isegi Lõuna-Ameerikas.

Koolkonna rajajaks peetakse Thomas Cole'i.
# 23. oktoober

|  |
| --- |
| << **Oktoober** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 28 | 29 | 30 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 |
| 2026 |

**23. oktoober** on Gregoriuse kalendri 296. (liigaastal 297.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. oktoober (1901–2099).

---

## Sündmused

### Eestis

* 1630 – Tartus asutati kindralkuberner Johan Skytte eestvedamisel akadeemiline gümnaasium; see on Eesti esimene gümnaasium.
* 1934 – Tallinnas asutati Eesti-Poola kaubanduskoda, esimeheks valiti August Merits.
* 1934 – Tallinna saabus USA filminäitleja George O'Brien koos abikaasaga.
* 1938 – Enn Murdmaa valiti tagasi Õpetajate Koja esimeheks.
* 1939 – Hans Leeman valiti Paide linnapeaks.
* 1949 – EELKi peapiiskopiks valiti Jaan Kiivit.
* 1978 – Tartus avati Armeenia ja Eesti rahva sõpruse monument.
* 1984 – Tallinnas Mustamäel Tallinna 49. Keskkoolis toimus ansambli Vennaskond esimene kontsert.
* 2021 – Tallinnas Vabaduse väljakul toimus mitme tuhande osavõtjaga meeleavaldus koroonapiirangute ja vaktsineerimise vastu.

### Maailmas

* 4004 eKr – Jumal lõi maailma (James Ussheri järgi).
* 042 eKr – Philippi lahing, Brutus kaotas Caesari eest kättemaksjaile ja lõpetas elu enesetapuga.
* 1596 – Egeri lahing.
* 1641 – algas Phelim O’Neilli juhitud Iiri mäss.
* 1870 – lõppes Metzi piiramine.
* 1911 – Itaalia-Türgi sõjas kasutas Itaalia esimest korda õhujõude. Itaallane Carlo Piazza tegi luurelennu üle türklaste positsioonide Bengasis.
* 1915 – New Yorgis nõudis üle 30 000 naise hääleõigust.
* 1940 – Prantsusmaal Hispaania piiri lähedal Hendayes toimus Adolf Hitleri ja Francisco Franco kohtumine. Arutati sõjalise liidu loomise küsimusi, kuid tulemusteni ei jõutud.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 23. oktoobril*
* 1715 – Peeter II, Venemaa keiser
* 1915 – Simo Puupponen (Aapeli), soome kirjanik
* 1920 – Gianni Rodari, itaalia kirjanik
* 1928 – Erast Parmasto, mükoloog, akadeemik
* 1936 – Mati-Jüri Põldre, filmilavastaja ja -operaator
* 1936 – Philip Kaufman, ameerika filmilavastaja ja stsenarist
* 1940 – Pelé, brasiilia jalgpallur
* 1954 – Ang Lee, taiwani filmirežissöör
* 1959 – "Weird Al" Yankovic, ameerika muusikaline parodist
* 1961 – Andoni Zubizarreta, hispaania jalgpallur
* 1974 – Sander Westerveld, hollandi jalgpallur
* 1978 – Wang Nan, Hiina lauatennisist
* 1980 – Vassili Rotšev, vene murdmaasuusataja

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 23. oktoobril*
* 1867 – Franz Bopp, saksa keeleteadlane
* 1946 – Ernest Thompson Seton, Kanada kirjanik
* 1957 – Christian Dior, prantsuse moekunstnik
* 1994 – Robert Lansing, USA näitleja
* 1997 – Bert Haanstra, hollandi filmirežissöör
* 2018 – Rein Põder, eesti kirjanik ja kirjastustöötaja

## Pühad

* ...

## Ilmarekordid

* ...

## Viited