# Time'i aasta inimene

**Aasta inimene** (inglise keeles *Time Person of the Year*; kuni 1999 "Aasta mees" või "Aasta naine") on Ameerika Ühendriikide uudisteajakirja Time iga-aastane teemanumber, mis tõstab esile ja kajastab teatud inimest, gruppi, ideed või objekti, kes või mis on vastavat aastat ajakirja arvates kõige enam mõjutanud.

Esimene aasta inimest kajastav number ilmus 1927. aastal ja selle kaanel oli lendur Charles Lindbergh. Aunimetust ei anta üksnes üksikisikutele: seda on antud ka abielupaaridele, poliitilistele oponentidele, poliitilistele kaastöölistele, inimrühmadele ja koguni elututele objektidele.

## Aasta inimesed

| Aasta | Valik | Eluaastad | Põhjus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1927 | Charles Lindbergh | 1902–1974 | Esimene soololend üle Atlandi ookeani. |
| 1928 | Walter Chrysler | 1875–1940 | 1928 liitis Chrysler oma Chrysler Chrysler Corporationi Dodge'iga ja alustas Chrysler Buildingu ehitamist. |
| 1929 | Owen D. Young | 1874–1962 | Juhtis komiteed, mille tulemusena sündis 1929. aastal Youngi plaan, kava Saksamaa I maailmasõja järgsete reparatsioonide tasumiseks. |
| 1930 | Mahatma Gandhi | 1869–1948 | Gandhi oli India iseseisvusliikumise juht. 1930. aastal juhtis ta 24 päeva kestnud 385 km pikkust protestimarssi Briti võimu idee vastu kehtestada soolamaks. |
| 1931 | Pierre Laval | 1883–1945 | Laval valiti Prantsusmaa peaministriks 1931. Ta oli Ameerika Ühendriikides populaarne, kuna oli vastu president Hooveri kehtestatud moratooriumile ehk I maailmasõja reparatsioonimaksete ajutisele peatamisele. |
| 1932 | Franklin D. Roosevelt | 1882–1945 | Roosevelt võitis 1932. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised, edestades mäekõrguselt ametis olevat presidenti Herbert Hooverit. |
| 1933 | Hugh S. Johnson | 1882–1942 | 1933 määrati Johnson National Recovery Administrationi juhiks. President Roosevelti Uue kursi poliitika raames oli tema ülesandeks kokku tuua tööstus, tööjõud ja valitsus ning luua uued tööstuse ja tööjõupraktikate koodeksid. |
| 1934 | Franklin D. Roosevelt | 1882–1945 | 1934. aastal hakkasid Rooseveldi Uue kursi poliitikad vilja kandma. |
| 1935 | Haile Selassie | 1892–1975 | Selassie oli Etioopia keiser 1935. aastal, mil Itaalia väed Etioopiasse tungisid ja algas Teine Itaalia-Abessiinia sõda. |
| 1936 | Wallis Simpson | 1896–1986 | 1936. aastal loobus Ühendkuningriigi kuningas Edward VIII troonist, et abielluda Wallis Simpsoniga. |
| 1937 | Chiang Kai-shek
Soong Mei-ling | 1887–1975
1898–2003 | Chiang Kai-shek oli Hiina Vabariigi president Teise Hiina-Jaapani sõja puhkemise ajal 1937. aastal. Soong oli tema abikaasa 1927. aastast kuni mehe surmani. Ajakirjas nimetati teda *Madame* Chiang Kai-shekiks ja neid tunnustati koos "aasta abielupaarina". |
| 1938 | Adolf Hitler | 1889–1945 | Saksamaa kantslerina liitis Hitler Austria ja Sudeedimaa 1938. aastal anšlussi ja Müncheni kokkuleppega Saksamaaga. |
| 1939 | Jossif Stalin | 1878–1953 | 1939 oli Stalin Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei peasekretär ja riigi *de facto* juht. Ta allkirjastas Natsi-Saksamaaga mittekallaletungipakti ja tungis seejärel Poolasse. |
| 1940 | Winston Churchill | 1874–1965 | Churchill oli Ühendkuningriigi peaminister 1940, mil toimusid Dunkirki evakuatsioon ja lahing Britannia pärast. |
| 1941 | Franklin D. Roosevelt | 1882–1945 | Roosevelt oli USA president 1941, mil toimus Pearl Harbori rünnak, USA kuulutas Jaapanile sõja ning Ameerika Ühendriigid astusid Teise maailmasõtta. |
| 1942 | Jossif Stalin | 1878–1953 | Stalin oli NLKP peasekretär ja NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees ajal, mil toimus Stalingradi lahing (1942–1943). |
| 1943 | George Marshall | 1880–1959 | USA armee staabiülemana vastutas kindral Marshall Ameerika Ühendriikide tegevuse eest Teises maailmasõjas. |
| 1944 | Dwight D. Eisenhower | 1890–1969 | Kindral Eisenhower oli liitlasvägede ülemjuhataja Euroopas II maailmasõja ajal ja juhtis operatsiooni Overlord, mis oli osa Normandia dessandist. |
| 1945 | Harry S. Truman | 1884–1972 | Roosevelti surma järel sai asepresidendist Trumanist 1945 USA president. Ta andis käsu heita Hiroshimale ja Nagasakile tuumapommid. |
| 1946 | James F. Byrnes | 1879–1972 | Byrnes oli USA riigisekretär (ehk välisminister) 1946. aasta Iraani kriisi ajal, mil ta oponeeris teravalt Stalinile. Ta oli vastu rahandusminister Henry Morgenthau Jr Teise maailmasõja järgsele Saksamaa deindustrialiseerimise plaanile. |
| 1947 | George Marshall | 1880–1959 | 1947 USA riigisekretäriks saanud Marshall oli Marshalli plaani autor. |
| 1948 | Harry S. Truman | 1884–1972 | 1948 valiti Truman USA presidendiks. |
| 1949 | Winston Churchill | 1874–1965 | "Poolsajandi inimeseks" tituleeritud Churchill juhtis Suurbritannia liitlasvägede osana Teises maailmasõjas võidule. |
| 1950 | Ameerika sõdur |  | Korea sõjas (1950–1953) võitlevad Ameerika Ühendriikide sõdurid. |
| 1951 | Mohammad Mossadegh | 1882–1967 | Pärast 1951 Iraani peaministriks saamist natsionaliseeris Mossadegh riigi naftavarud ja algas Abadani kriis (1951–1954). |
| 1952 | Elizabeth II | 1926–2022 | Pärast oma isa kuningas George VI surma asus Elizabeth II 1952. aastal Ühendkuningriigi troonile. |
| 1953 | Konrad Adenauer | 1876–1967 | 1953 valiti Adenauer tagasi Lääne-Saksamaa kantsleriks. |
| 1954 | John Foster Dulles | 1888–1959 | USA riigisekretärina pani Dulles aluse Kagu-Aasia Lepingu Organisatsioonile. |
| 1955 | Harlow Curtice | 1893–1962 | Curtice oli General Motorsi president 1953–1958. 1955. aastal osteti 5 miljonit General Motorsi sõidukit ja sellest sai esimene kontsern, mis teenis aastaga üle miljardi USA dollari. |
| 1956 | Ungari vabadusvõitleja |  | Ungari revolutsionäärid 1956. aasta luhtunud ülestõusus. |
| 1957 | Nikita Hruštšov | 1894–1971 | 1957. aastal surus NSV Liidu 1953. aastal juhtima asunud Hruštšov maha presiidiumi liikmete katse ta võimult kõrvaldada ning alustas NSV Liidu kosmoseprogrammi, saates orbiidile Sputnik 1. |
| 1958 | Charles de Gaulle | 1890–1970 | De Gaulle määrati 1958 Prantsusmaa peaministriks. Pärast Neljanda Vabariigi lõppu valiti ta Viienda Vabariigi presidendiks. |
| 1959 | Dwight D. Eisenhower | 1890–1969 | Eisenhower oli Ameerika Ühendriikide president 1953–1961. |
| 1960 | Ameerika teadlased |  | George Beadle, Charles Draper, John Enders, Donald A. Glaser, Joshua Lederberg, Willard Libby, Linus Pauling, Edward Purcell,Isidor Rabi, Emilio Segrè, William Shockley, Edward Teller, Charles Townes, James Van Allen ja Robert Woodward. |
| 1961 | John F. Kennedy | 1917–1963 | Kennedy valiti 1961 Ameerika Ühendriikide 35. presidendiks. |
| 1962 | Paavst Johannes XXIII | 1881–1963 | Johannes XXIII oli roomakatoliku kiriku pea 1958–1963. Kuuba kriisi ajal 1962. aastal kutsus ta üles rahu saavutama ning teda tunnustasid selle eest konflikti mõlemad pooled. Samal aastal kutsus ta kokku Vatikani II kirikukogu. |
| 1963 | Martin Luther King | 1929–1968 | Kodanikuõiguste liikumise juht King pidas 1963. aastal oma kuulsa kõne "I have a dream" ("Mul on üks unistus"). |
| 1964 | Lyndon B. Johnson | 1908–1973 | Johnson valiti USA presidendiks. Ta seisis selle eest, et võetaks vastu 1964. a kodanikuõiguste akt, kuulutas sõja vaesusele ning suurendas Ameerika Ühendriikide kohalolu Vietnami sõjas. |
| 1965 | William Westmoreland | 1914–2005 | Kindral Westmoreland oli USA vägede juht Lõuna-Vietnamis Vietnami sõja ajal. |
| 1966 | Pärija |  | Ameerika Ühendriikide alla 25-aastaste põlvkond. |
| 1967 | Lyndon B. Johnson | 1908–1973 | Johnson oli Ameerika Ühendriikide 36. president aastatel 1963–1969. |
| 1968 | Apollo 8 astronaudid |  | Apollo 8 meeskond (William Anders, Frank Borman ja Jim Lovell) olid esimesed inimesed, kes lahkusid Maa orbiidilt, jõudsid Kuu orbiidile ja panid nõnda aluse esimesele mehitatud maandumisele Kuul 1969 |
| 1969 | Ameerika keskläänlased |  | USA kesklääne ja lõunaosariikide elanikud, "vaikiv enamus". |
| 1970 | Willy Brandt | 1913–1992 | Lääne-Saksamaa kantsler, kes püüdis idablokiga suhteid parandada. |
| 1971 | Richard Nixon | 1913–1994 | Nixon oli Ameerika Ühendriikide president aastatel 1969–1974. |
| 1972 | Richard Nixon
Henry Kissinger | 1913–1994
1923–2023 | 1972 külastas Nixon koos oma julgeolekunõuniku Kissingeriga esimese Ameerika Ühendriikide presidendina Hiinat. Hiljem sõlmis ta NSV Liiduga relvastuse piiramise leppe (SALT I). |
| 1973 | John Sirica | 1904–1992 | Sirica oli kohtunik, kes tegi otsuse, mille järgi Nixon pidi üle andma Watergate'i skandaaliga seotud salvestised Valges Majas peetud vestlustest. |
| 1974 | Kuningas Faisal | 1906–1975 | 1973–1974 naftakriisi põhjustas Saudi Araabia otsus oma nafta maailmaturult eemaldada protestiks Lääne toetuse vastu Iisraelile Yom Kippuri sõjas. |
| 1975 | Ameerika naised |  | Susan Brownmiller, Kathleen Byerly, Alison Cheek, Jill Conway, Betty Ford, Ella Grasso, Carla Hills, Barbara Jordan, Billie Jean King, Carol Sutton, Susie Sharp ja Addie Wyatt. |
| 1976 | Jimmy Carter | snd 1924 | Carter valiti Ameerika Ühendriikide presidendiks. |
| 1977 | Anwar Sadat | 1918–1981 | Egiptuse president Sadat külastas esimese araabia liidrina 1977 Iisraeli, et arutada Iisraeli-Egiptuse suhete normaliseerimist. |
| 1978 | Deng Xiaoping | 1904–1997 | Xiaoping kõrvaldas võimult Hua Guofengi ja temast sai Hiina Rahvavabariigi *de facto* liider. |
| 1979 | Ruhollah Khomeini | 1902–1989 | Khomeini oli 1979. aasta Iraani revolutsiooni liider ja temast sai Iraani kõrgeim juht. |
| 1980 | Ronald Reagan | 1911–2004 | Reagan valiti senise presidendi Jimmy Carteri asemel Ameerika Ühendriikide presidendiks. |
| 1981 | Lech Wałęsa | snd 1943 | Ametiühingu Solidaarsus juht ja Gdański kokkuleppe sõlmimise eestvedaja, kuni ta 1981. detsembris arreteeriti. |
| 1982 | Arvuti |  | "Aasta masin", mis kuulutas infoajastu algust. |
| 1983 | Ronald Reagan
Juri Andropov | 1911–2004
1914–1984 | 1983. aastal tungis USA Grenadale ja Reagan pani aluse nn Tähesõdade programmile.
NLKP Keskkomitee peasekretär Andropov kritiseeris initsiatiivi tugevalt |
| 1984 | Peter Ueberroth | snd 1937 | Ueberroth oli 1984. aasta Los Angelese suveolümpiamängude organiseerimiskomitee president. |
| 1985 | Deng Xiaoping | 1904–1997 | Hiina liidrina viis Xiaoping läbi ulatuslikud majandusreformid, pannes aluse nn sotsialistlikule turumajandusele. |
| 1986 | Corazon Aquino | 1933–2009 | Filipiinide 1986. aasta revolutsiooni juhtfiguur, valiti samal aastal riigi presidendiks. |
| 1987 | Mihhail Gorbatšov | 1931–2022 | NLKP Keskkomitee peasekretär Gorbatšov alustas Nõukogude Liidus poliitiliste reformide ehk perestroikaga. |
| 1988 | Ohustatud planeet Maa |  | "Aasta planeet" |
| 1989 | Mihhail Gorbatšov | 1931–2022 | "Aastakümne inimeseks" nimetatud Gorbatšov viis 1989. aastal läbi esimesed vabad valimised Nõukogude Liidus. |
| 1990 | George H. W. Bush | 1924–2018 | Ameerika Ühendriikide presidendina vastutas Bush USA vägede osaluse eest Lahesõjas (1990–1991). |
| 1991 | Ted Turner | snd 1938 | CNN-i asutaja. Ajakiri tõstis esile viisi, kuidas CNN kajastas Lahesõda ja operatsiooni Kõrbetorm: "ajalugu just siis, kui see parasjagu sünnib". |
| 1992 | Bill Clinton | snd 1946 | Ameerika Ühendriikide presidendiks valiti Clinton. |
| 1993 | Rahusõlmijad |  | Yasser Arafat, F. W. de Klerk, Nelson Mandela ja Yitzhak Rabin. Lõuna-Aafrika president de Klerk vabastas Mandela 1990. aastal vanglast ja nad asusid koos apartheidisüsteemi likvideerima. Palestiina liider Arafat ja Iisraeli peaminister Rabin allkirjastasid 1993 Oslo rahulepingu. |
| 1994 | Paavst Johannes Paulus II | 1920–2005 | Roomakatoliku kiriku pea 1978–2005. |
| 1995 | Newt Gingrich | snd 1943 | 1994 saavutasid vabariiklased Esindajatekojas esimest korda 40 aasta järel enamuse. Gingrich valiti 1995 Esindajatekoja spiikriks. |
| 1996 | David Ho | snd 1952 | AIDS-iuuringute eestvedaja. |
| 1997 | Andrew Grove | 1936–2016 | Grove oli 1997 pooljuhitööstuse eestvedaja Intel tegevjuht. |
| 1998 | Bill Clinton
Ken Starr | snd 1946
snd 1946 | Monica Lewinsky skandaali järel tagandas esindajatekoda Clintoni ametist, kuid senat vabastas ta süüdistusest. Starr oli jurist, kes avaldas 1998 oma raporti, mille põhjal tagandamisjuurdlus algatati. |
| 1999 | Jeff Bezos | snd 1964 | Bezos on Amazoni asutaja ja tegevjuht. |
| 2000 | George W. Bush | snd 1946 | 2000 valiti Bush Ameerika Ühendriikide presidendiks. |
| 2001 | Rudy Giuliani | snd 1944 | Giuliani oli 11. septembri terrorirünnakute ajal New Yorgi linnapea. |
| 2002 | Vilepuhujad |  | Cynthia Cooper, Coleen Rowley ja Sherron Watkins. Cooper avalikustas WorldComi 3,8 miljardi dollari suuruse raamatupidamispettuse. FBI agent Rowley andis tunnistusi selle kohta, kuidas FBI 11. septembri terrorirünnakute alast informatsiooni väärkasutas. Watkins avalikustas ebakorrapärasused Enroni finantsaruannetes ja raamatupidamises. |
| 2003 | Ameerika sõdur |  | Ameerika Ühendriikide relvajõud kogu maailmas, eriti Iraagi sõjas (2003–2011). |
| 2004 | George W. Bush | snd 1946 | 2004 valiti Bush tagasi Ameerika Ühendriikide presidendiks, ta vastutas USA osaluse eest Iraagi sõjas. |
| 2005 | Head samariitlased |  | Bono, Bill Gates ja Melinda Gates. Rokkansambli U2 laulja Bono organiseeris 2005. aastal "Live 8" kontserdid. Microsofti asutaja Bill Gates asutas koos abikaasaga heategevusliku Bill & Melinda Gates Foundationi. |
| 2006 | Sina |  | Üksikisikutest sisuloojad veebis. |
| 2007 | Vladimir Putin | snd 1952 | 2007 lõppes Putini teine ametiaeg Venemaa presidendina ning peagi sai temast peaminister. |
| 2008 | Barack Obama | snd 1961 | Obama võitis vastaskandidaat John McCaini ja valiti USA 44. presidendiks. |
| 2009 | Ben Bernanke | snd 1953 | Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi juht 2007–2008 majanduskriisi ajal. |
| 2010 | Mark Zuckerberg | snd 1984 | Suhtlusvõrgustiku Facebook looja. |
| 2011 | Protestija |  | Ülemaailmsed protestiliikumised nagu Araabia kevad, Hõivake Wall Street, Hispaania kasinuspoliitika vastane Movimiento 15-M, Tea Party, protestid Tšiilis, Kreekas, Indias ja Venemaal. |
| 2012 | Barack Obama | snd 1961 | 2012 valiti Obama tagasi Ameerika Ühendriikide presidendiks, ta võitis vastaskandidaati Mitt Romneyt. |
| 2013 | Paavst Franciscus | snd 1936 | Franciscus valiti roomakatoliku kiriku peaks pärast Benedictus XVI paavstiametist taandumist. |
| 2014 | Ebola vastu võitlejad |  | Tervishoiutöötajad, kes aitasid peatada ebolaviiruse levikut Lääne-Aafrika epideemia ajal. Dr Jerry Brown (Eternal Love Winning Africa Hospital), Dr. Kent Brantly (Samaritan's Purse), Ella Watson-Stryker (Piirideta Arstid), Foday Gallah, Salome Karwah. |
| 2015 | Angela Merkel | snd 1954 | Saksamaa kantsler alates 2005, juhtiv poliitik Kreeka võlakriisi ja Euroopa põgenikekriisi ajal. |
| 2016 | Donald Trump | snd 1946 | Trump valiti Ameerika Ühendriikide presidendiks, võites vastaskandidaat Hillary Clintonit. |
| 2017 | Vaikusemurdjad |  | Seksuaalse ahistamise avalikustajad, sealhulgas MeToo liikumine. Maasikakorjaja Isabel Pascual (pseudonüüm), lobitöötaja Adama Iwu, näitleja Ashley Judd, tarkvarainsener Susan Fowler, laulja ja laulukirjutaja Taylor Swift ja anonüümne haiglatöötaja. |
| 2018 | Valvurid |  | Mõrvatud või vangistatud ajakirjanikud. Washington Posti kolumnist Jamal Khashoggi, kes mõrvati Saudi printsi kritiseerimise eest; Filipiini uudisteportaali Rappler toimetaja Maria Ressa, kes kritiseeris presidendi vastuolulisi poliitikaid; Reutersi ajakirjanikud Wa Lone ja Kyaw Soe Oo, kes vangistati Myanmaris, kus nad uurisid rohingjate tapmist; Marylandi ajalehe The Capital töötajad, kelle kontorit ründas massitulistaja, kes tappis viis inimest. |
| 2019 | Greta Thunberg | snd 2003 | Keskkonnaaktivist ja liikumise Fridays For Future (Koolistreik kliima eest) asutaja. |
| 2020 | Joe Biden
Kamala Harris | snd 1942
snd 1964 | 2020. valiti Biden Ameerika Ühendriikide presidendiks ja Harris asepresidendiks, võites nõnda ametis olevat president Donald Trumpi ja asepresident Mike Pence’i. Harrisest sai esimene asepresidendiks valitud naine, afroameeriklane ja Aasia päritolu ameeriklane. |
| 2021 | Elon Musk | snd 1971 | Tesla, Inc. juht ja SpaceX asutaja, 2021. aasta seisuga maailma rikkaim inimene. |
| 2022 | Volodõmõr Zelenskõi | snd 1978 | Ukraina president, kes juhib visa võitlust agressiooni alustanud Venemaa vägede vastu. |
| 2023 | Taylor Swift | snd 1989 | laulja ja laulukirjutaja. Tema 2023. aastal alanud kontserditurneest "The Eras Tour" sai ajaloo kõige edukam turnee. Swift oli ka üks 2017. aastal Time'i aasta inimesteks valitud "Vaikusemurdjatest". |
| 2024 | Donald Trump | snd 1946 | 2024 valiti Trump teist korda Ameerika Ühendriikide presidendiks. |

## Välislingid

* Aasta inimene Time'i kodulehel (inglise keeles)