Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Trumbulli maakond

| Trumbulli maakond |
| --- |
|

---

 |
|
Pindala: 1644 km²  |
|
Elanikke: 201 977 (1.04.2020)  |
|
Rahvastikutihedus: 123 in/km² |
|
Keskus: Warren |
| Asend Ohio osariigis |

Trumbulli maakonna kohtumaja Warrenis
**Trumbulli maakond** (*Trumbull County*) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Warren.

Maakonna pindala on 1650 km². Veepindala on 50 km².

Idas piirneb Trumbulli maakond Pennsylvania osariigiga.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 201 977. 2010. aastal oli elanikke 210 312 ja 2000. aastal 225 116.

## Naabermaakonnad

* Ashtabula maakond (põhjas)
* Crawfordi maakond, Pennsylvania (kirdes)
* Merceri maakond, Pennsylvania (idas)
* Mahoningi maakond (lõunas)
* Portage'i maakond (edelas)
* Geauga maakond (loodes)

## Ajalugu

Trumbulli maakond moodustati 10. juulil 1800 Jeffersoni ja Wayne'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Connecticuti kuberneri Jonathan Trumbulli järgi.

## Linnad

* Cortland (2020. aasta seisuga 7105 elanikku)
* Girard (9603 elanikku)
* Hubbard (7636 elanikku)
* Niles (18 443 elanikku)
* Warren (halduskeskus; 38 752 elanikku)

Trumbulli maakonda ulatub lisaks väike osa Youngstowni linnast.

## Viited
# Lookus

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib geneetika mõistest; matemaatika mõiste kohta vaata Lookus (matemaatika)* |

---

**Lookus** (ladina sõnast *locus* 'koht') on klassikalises geneetikas kromosoomi piirkond, kus paikneb mingi geen. Tänapäeva geneetikas mõistetakse **lookuse** all mingil viisil (harilikult alleelse muutlikkuse järgi) iseloomustatavat kromosoomi- või DNA-molekuli lõiku, milles paikneb kindel geen või mis tahes muu eristatav nukleotiidijärjestus. Populatsioonigeneetikas kasutatakse termineid "**lookus**" ja "geen" sageli sünonüümidena.

## Vaata ka

* Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend
# Avatud juurdepääs

*Mitte segi ajada mõistega vaba juurdepääs (inglise* free access*)*

---

Avatud juurdepääsu (*open access*) logo, mille algselt üllitas mittetulundusprojekt Public Library of Science
Lühianimatsioon avaandmetest, mis seotud vaba juurdepääsuga andmetele (saab valida eestikeelsed subtiitrid)
**Avatud juurdepääs** (inglise keeles *open access*, lühend *OA*) on digitaalselt avaldatud ning Interneti kaudu vabalt ja tasuta kättesaadavat teadusinformatsiooni iseloomustav mõiste. Seda tuleb eristada terminist "vaba juurdepääs" (inglise *free access*).

Avatud juurdepääsuga teoseid võib täies mahus ja piiramatult kopeerida, levitada, välja trükkida ning nende põhjal võib avaldada tuletatud teoseid; ainus tingimus on kohustus viidata autorile ja algallikale.

Eestis on avatud juurdepääsu eestkõnelemisega tegelenud eelkõige raamatukogud, näiteks Tartu Ülikooli Raamatukogu on tähistanud 2010. aastast alates avatud juurdepääsu nädalat.

## Vaata ka

* avaandmed
* avatud teadus
* avatud lähtekood
* vaba juurdepääs

## Viited
# AFI's 100 Years...100 Stars

**"AFI's 100 Years...100 Stars"** on 1999. aastal avaldatud koondtabel sajast Ameerika Ühendriikide mees- ja naisfilmitähest. Nimekirja avaldas Ameerika Filmiinstituut.

## Koondtabeli 25 esimest filmitähte

| Nr | Meesnäitlejad | Naisnäitlejad |
| --- | --- | --- |
| 1. | Humphrey Bogart |  | Katharine Hepburn |  |
| 2. | Cary Grant |  | Bette Davis |  |
| 3. | James Stewart |  | Audrey Hepburn |  |
| 4. | Marlon Brando |  | Ingrid Bergman |  |
| 5. | Fred Astaire |  | Greta Garbo |  |
| 6. | Henry Fonda |  | Marilyn Monroe |  |
| 7. | Clark Gable |  | Elizabeth Taylor |  |
| 8. | James Cagney |  | Judy Garland |  |
| 9. | Spencer Tracy |  | Marlene Dietrich |  |
| 10. | Charlie Chaplin |  | Joan Crawford |  |
| 11. | Gary Cooper |  | Barbara Stanwyck |  |
| 12. | Gregory Peck |  | Claudette Colbert |  |
| 13. | John Wayne |  | Grace Kelly |  |
| 14. | Laurence Olivier |  | Ginger Rogers |  |
| 15. | Gene Kelly |  | Mae West |  |
| 16. | Orson Welles |  | Vivien Leigh |  |
| 17. | Kirk Douglas |  | Lillian Gish |  |
| 18. | James Dean |  | Shirley Temple |  |
| 19. | Burt Lancaster |  | Rita Hayworth |  |
| 20. | Vennad Marxid |  | Lauren Bacall |  |
| 21. | Buster Keaton |  | Sophia Loren |  |
| 22. | Sidney Poitier |  | Jean Harlow |  |
| 23. | Robert Mitchum |  | Carole Lombard |  |
| 24. | Edward G. Robinson |  | Mary Pickford |  |
| 25. | William Holden |  | Ava Gardner |  |

## Viited

## Välislingid

* AFI's 100 Years...100 Stars. American Film Institute
* List of the 500 nominated star legends.
* List of the 50 winning legends.
# Henry Fonda

| Henry Fonda |
| --- |
|  |
| Sünninimi |
Henry Jaynes Fonda |
| Sünniaeg |
16. mai 1905 |
| Sünnikoht |
Grand Island, Nebraska, Ameerika Ühendriigid |
| Surmaaeg |
12. august 1982 (77-aastaselt) |
| Surmakoht |
Los Angeles, California, USA |
| Tegev |
1935–1982 |

**Henry Jaynes Fonda** (16. mai 1905 – 12. august 1982) oli Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja.

## Karjäär

Henry Fonda alustas näitlemist New Yorgis Broadway teatris ning 1935. aastal tegi ta oma filmidebüüdi Hollywoodis. Suurem tuntus saabus filmiga "Vihakobarad" (*The Grapes of Wrath*, 1940), mille eest Fondale anti 1941. aastal parima lavastaja Oscar.

Näitleja tuntumad osatäitmised olid filmides "Ox-Bow' juhtum" (*The Ox-Bow Incident*, 1943), "Mister Roberts" (1955), "12 vihast meest" (*12 Angry Men*, 1955), "Sõda ja rahu" (*War and Peace*, 1956) "Ükskord Metsikus Läänes" (*Once Upon a Time in the West*, 1968) ja "Sinu, minu ja meie" (*Yours, Mine and Ours*, 1968).

## Tunnustus

Kolmel korral on Henry Fonda kandideerinud Oscari ja Kuldgloobuse nominatsioonile. 1982. aastal pärjati ta parima meespeaosatäitja kullast kujuga ja kuldgloobusega Norman Thayeri rolli eest filmis "Kuldjärve ääres" (*On Golden Pond*, 1981).

Aasta varem anti Fondale aga elutöö Oscar ja Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.

Lisaks on näitlejal teatriauhind Tony aastast 1948 ("Mister Roberts") ja Briti Akadeemia filmiauhind aastast 1958 ("12 vihast meest").

Alates 1960. aastast on Hollywoodi kuulsuste alleel (*Hollywood Walk of Fame*) aadressil 1601 Vine Street tema täht.

1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesnäitlejate tabelis kuuendal kohal.

## Isiklikku

Näitlejana on tuntud ka tema tütar Jane Fonda, poeg Peter Fonda ning lapselapsed Bridget Fonda ja Troy Garity.

## Viited

## Välislingid

* Henry Fonda andmekogus IMDb (inglise)
* Henry Fonda andmebaasis TCM Movie Database (*inglise keeles*)
* Henry Fonda andmekogus Filmiveeb
# Nancy Reagan

Nancy Reagan USA esileedina 1983. aastal
**Nancy Davis Reagan** (sünninimi **Anne Frances Robbins**; 6. juulil 1921 New York – 6. märts 2016 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja 40. USA presidendi Ronald Reagani abikaasa (1981–1989).

## Välislingid

* White House profile
# Shirley Knight

Shirley Knight (1963)
**Shirley Knight Hopkins** (5. juuli 1936 Goessel, Kansas – 22. aprill 2020 San Marcos, Texas) oli USA näitleja.

Ta alustas näitlejakarjääri 1950. aastate teises pooles. Ta oli nomineeritud parima naiskõrvalosatäitja Oscarile ja Kuldgloobusele rollide eest filmides "The Dark at the Top of the Stairs" (1960) ja "Nooruse sulnis lind" ("Sweet Bird of Youth"; 1962). Lisaks mängis ta 1960. aastatel mitmes filmis naispeaosa, sealhulgas "The Couch" (1962), "House of Women" (1962), "The Group" (1966), "The Counterfeit Killer" (1968) ja "Vihmainimesed" ("The Rain People"; 1969). Rolli eest Briti filmis "Dutchman" (1967) pälvis ta Veneetsia filmifestivalil parima naispeaosatäitja auhinna.

Knighti hilisemad tuntumad filmirollid olid filmides "Lõputu armastus" ("Endless Love"; 1981), "Enam paremaks minna ei saa" ("As Good as It Gets"; 1997), "Ja-Ja sõsarkonna jumalikud saladused" ("Divine Secrets of the Ya-Ya Sisterhood"; 2002) ja "Memmepoeg" ("Grandma's Boy"; 2006).

Knight mängis lisaks teatris, astudes üles Broadway ja *Off-Broadway* lavastustes. 1976. aastal pälvis ta rolli eest näidendis "Kennedy's Children" parima naiskõrvalosatäitja Tony auhinna.

Telesarjades ja -filmides hakkas Knight mängima 1950. aastate lõpus. Ta nomineeriti kaheksal korral Primetime Emmy auhinnale, võites selle kolm korda. Rolli eest telefilmis "Indictment: The McMartin Trial" võitis ta Kuldgloobuse. Aastatel 2005–2007 mängis ta populaarses komöödiasarjas "Meeleheitel koduperenaised" ("Desperate Housewives") Bree van de Kampi tegelaskuju ämma.

Aastatel 1959–1969 oli ta abielus produtsendi Gene Perssoniga ja 1969–1998 stsenaristi John Hopkinsiga. Tal oli kaks last.

## Välislingid

* Shirley Knight andmekogus IMDb (inglise)
# Ihtüoloogia

**Ihtüoloogia** ehk **kalateadus** on zooloogia haru, mis uurib kalu. Täpsemalt hõlmab see luukalu (*Osteichthyes*), kõhrkalu (*Chondrichthyes*) ja ebaselget kalalaadsete rühma – lõuatuid (*Agnatha*).

FishBase andmepanga järgi on kalaliike teada umbes 33 300 (november 2016 seisuga) ja see moodustab umbes poole kogu teadaolevatest selgroogsetest. Ehkki arvatakse, et enamik kalu on avastatud ja kirjeldatud, tuvastatakse igal aastal umbes 250 uut liiki.

Rakenduslik ihtüoloogia on tihedalt seotud merebioloogia ja limnoloogiaga.

## Vaata ka

* Kalandus

## Viited
# Virginia Rappe

Virginia Rappe, 1920
**Virginia Rappe** (**Virginia Caroline Rapp**, 7. juuli 1891 Chicago – 9. september 1921 San Francisco) oli USA filminäitleja.

Roscoe Arbuckle'i süüdistati tema vägistamises, mis olevat tema surma põhjustanud. Kuigi Arbuckle kohtus õigeks mõisteti, hävitas protsess tema maine.

## Välislingid

*
# Ed Wood

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filmirežissöörist; filmi kohta vaata artiklit Ed Wood (film)* |

---

| Edward D. Wood juunior |
| --- |
| Sünninimi |
Edward Davis Wood |
| Sünniaeg |
10. oktoober 1924 |
| Sünnikoht |
USA |
| Surmaaeg |
10. detsember 1978 (54-aastaselt) |
| Surmakoht |
North Hollywood, California |
| Amet |
filmilavastaja, stsenarist, filmiprodutsent, monteerija, näitleja |
| Tegev |
1950–1977 |
| Abikaasa |
Norma McCarty (1955–1956) Kathleen O'Hara (1956–1978) |
| Lapsed |
Michael McCarthy |
| Vanemad |
Edward D. Wood seenior Lillian Wood |

**Edward Davis Wood Jr.** (10. oktoober 1924 – 10. detsember 1978) oli USA filmilavastaja, stsenarist, filmiprodutsent, monteerija ja näitleja (sageli mitmes rollis korraga).

1950. aastatel tootis Wood sõltumatu filmiloojana üliväikese eelarvega õudusfilme, ulmefilme ja vesterneid, mis on saanud kurikuulsaks oma tehniliste vigade tõttu ning naljakalt-lihtsalt teostatud eriefektide, ainuomase dialoogi, ekstsentrilise näitlejavaliku ja igasuguseid piire ületavate süžeede tõttu. Elu lõpupoole tegi ta pornofilme, kirjutas hoogsaid, nn *pulp*-kriminulle, õudus- ja seksiromaane.

Woodi peeti meeles ka postuumselt: kaks aastat pärast tema surma anti talle kui filmiajaloo halvimale lavastajale Kuldse Kalkuni auhind.

Kriitikud peavad Woodi parimaks linateoseks autobiograafilise taustaga (Ed Wood oli transvestiit) transvestismist, pseudohermafrodismist rääkivat freudistlikku 1953. aastal tehtud filmi "Glen või Glenda".

USA filmilavastaja Tim Burton on Ed Woodi elust teinud filmi "Ed Wood" (1994), mis kaks Oscari auhinda võites andis oma panuse Ed Woodi kui kultusliku filmilavastaja kuulsusse ja taasavastamisse.

## Tuntumaid filme

* "Glen või Glenda" (*Glen or Glenda*, 1953)
* "Varjatud nägu" (*Jail Bait*, 1954)
* "Koletise mõrsja" (*Bride of the Monster*, 1955)
* "Mõrsja ja elajas" (*The Bride and the Beast*, 1958)
* "Plaan 9 avakosmosest" (*Plan 9 from Outer Space*, tuntud ka kui "Hauarüüstajad avakosmosest" (*Grave Robbers From Outer Space*), 1959)
* "Vaimude öö" (*Night of the Ghouls*, tuntud ka kui "Surnu kättemaks" (*Revenge of the Dead*), 1959)
* "Võigas kihu" (*The Sinister Urge*, 1960)

## Vaata ka

* B-film
* Z-film
* ulmefilm
* õudusfilm

## Lisalugemist

* Grey, Rudolph "Nightmare of Ecstasy: The Life and Art of Edward D. Wood, Jr". Feral House, 1992, ISBN 978-0-922915-04-0
* Medved, Harry ja Michael. "The Golden Turkey Awards". 1980, Putnam. ISBN 0-399-50463-X

## Välislingid

* Kim Newman "Ed Wood". Teater. Muusika. Kino
* Jonathan Ross "Kultusrežissöör Edward D. Wood *Jr*". Teater. Muusika. Kino
# AMC (telekanal)

**AMC** on Ameerika Ühendriikide telekanal, mis näitab peamiselt filme. Kanali omanik on meelelahutusettevõte AMC Networks.

Kanal näitab USA filmistuudiote, nagu näiteks MGM-i ja Miramaxi filme ja oma toodetud sarju.
# Narr

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib õukonna meelelahutajast; tarokaardi kohta vaata artiklit Narr; kaardimängu kohta vaata artiklit Narr (taro); filmi kohta vaata artiklit Narr (film).* |

---

16. sajandi Poola õukonna narr Stańczyk (Jan Matejko maal aastast 1862)
**Narr** ehk **pajats** on kesk- ja renessansiajal olnud palgaline Euroopa kuninglikus õukonnas, kelle ülesanne oli naljalugusid rääkida ja õukonna meelt muul kombel lahutada.

## Vaata ka

* trikster
# The Star-Spangled Banner

**"The Star-Spangled Banner"** on Ameerika Ühendriikide riigihümn.

Hümni viis on "To Anacreon in Heaven" ning sõnad on loonud Francis Scott Key.

Tavaliselt lauldakse ainult esimest salmi.

Hümni sõnadeta muusika:

Kestus: 1 minut ja 19 sekundit.1:19

## Sõnad (inglise keeles)

O say, can you see, by the dawn's early light,

What so proudly we hailed at the twilight's last gleaming?

Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,

O'er the ramparts we watched, were so gallantly streaming!

And the rockets' red glare, the bombs bursting in air,

Gave proof through the night that our flag was still there:

O say, does that star-spangled banner yet wave

O'er the land of the free and the home of the brave?

On the shore, dimly seen through the mists of the deep,

Where the foe's haughty host in dread silence reposes,

What is that which the breeze, o'er the towering steep,

As it fitfully blows, now conceals, now discloses?

Now it catches the gleam of the morning's first beam,

In full glory reflected now shines on the stream:

'Tis the star-spangled banner! O long may it wave

O'er the land of the free and the home of the brave!

And where is that band who so vauntingly swore

That the havoc of war and the battle's confusion

A home and a country should leave us no more?

Their blood has washed out their foul footsteps' pollution.

No refuge could save the hireling and slave

From the terror of flight, or the gloom of the grave:

And the star-spangled banner in triumph doth wave

O'er the land of the free and the home of the brave!

Oh! thus be it ever, when freemen shall stand

Between their loved homes and the war's desolation!

Blest with victory and peace, may the Heaven-rescued land

Praise the Power that hath made and preserved us a nation.

Then conquer we must, for our cause it is just,

And this be our motto: "In God is our trust."

And the star-spangled banner in triumph shall wave

O'er the land of the free and the home of the brave!

## Välislingid

* Muusikavideo YouTube'is
# Burdoon

**Burdoon** (prantsuse keeles *bourdon*, undamine, undav orelivile, undav pillikeel) on muusikas mõiste, millega võidakse mõelda madalaimat orelivilet, pillikeelt, häält või registrit või selle tekitatud pikka ja undavat saateheli. Sõltuvalt muusikainstrumendi või muusika olemusest võib burdoon olla pidev või katkendlik.

Sõna "burdoon" on kasutatud ka madalaima heliga kirikukella tähenduses.

## Välislingid

* Burdoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# LaRue maakond

| LaRue maakond |
| --- |
|

---

 |
|
Pindala: 683 km²  |
|
Elanikke: 14 867 (1.04.2020)  |
|
Rahvastikutihedus: 21,8 in/km² |
|
Keskus: Hodgenville |
|  |

**LaRue maakond** (*LaRue County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.

Maakonna halduskeskus on Hodgenville.

## Ajalugu

Maakond moodustati 1843. aastal.

## Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 193.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

| 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 177 | 14 187 | 14 060 | 14 031 | 14 117 | 14 121 | 14 024 | 14 211 | 14 307 |

## Viited
# Unioon (Ameerika Ühendriikide kodusõda)

Tumesinisega on tähistatud uniooni osariigid, helesinisega "piiri-osariigid" ning punasega Ameerika Riikide Konföderatsiooni osariigid; varjutamata alad ei olnud enne kodusõda ega selle ajal osariigid.
Ameerika Ühendriikide lipp aastatel 1861–1863
**Unioon** (inglise keeles *union*, liit, ühendus) on nimetus, mida kasutati Ameerika Ühendriikide kodusõja (1861–1865) ajal Ameerika Ühendatud Osariikide kohta.

Unioon koosnes president Abraham Lincolni juhitud rahvuslikust valitsusest ning seda toetavast 23 "vabast osariigist" ja 5 "piiri-osariigist".

Kodusõjas seisid unioonile vastu 11 lõunaosariiki, mis moodustasid Ameerika Osariikide Konföderatsiooni ehk konföderatsiooni.

## Uniooni osariigid

* Washington – oli kodusõja ajal unionistide keskus.

* California
* Connecticut
* Delaware\*
* Illinois
* Indiana
* Iowa
* Kansas
* Kentucky†\*
* Lääne-Virginia\*
* Maine
* Maryland\*
* Massachusetts
* Michigan
* Minnesota
* Missouri†\*
* Nevada
* New Hampshire
* New Jersey
* New York
* Ohio
* Oregon
* Pennsylvania
* Rhode Island
* Vermont
* Virginia†\*
* Wisconsin

\* "Piiri-osariigid" olid need uniooni osariigid, kus orjapidamine ei olnud 1861. aastal keelatud.

† Osariigil oli kaks valitsust, unionistide ja konföderaalide valitsus, mis mõlemad kuulutasid end osariigi legitiimseks valitsuseks. Kentucky ja Missouri konföderatsioonivalitsustel ei olnud osariigi üle märkimisväärset kontrolli.

Lääne-Virginia eraldus Virginiast ja liitus Uniooniga sõja ajal, 1863. aasta 20. juunil. Samuti ühines kodusõja ajal uniooniga Nevada, millest sai osariik 1864. aasta 31. oktoobril.

## Märkused

## Viited

## Välislingid

 Uniooni armee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Monroe doktriin

1823. aasta detsembris deklareeris uus USA president James Monroe oma läkituses Kongressile, et Ühendriigid on vastu igasugusele Euroopa võimu edasisele laienemisele Ameerikas. Seda pöördumist on hakatud nimetama **Monroe doktriiniks**.

## Monroe doktriin (1823)

>
> Ameerika mandreid .... ei tohi enam kunagi käsitada kui mõne Euroopa riigi koloniaalobjekti.
> Me suhtume igasse nende katsesse laiendada oma poliitilist võimu siinse poolkera mis tahes osas kui ohtu meie rahule ja julgeolekule.
> Me pole kunagi sekkunud ega kavatse sekkuda ühegi Euroopa riigi koloniaal- või mõjualade jagamisse. Kuid nende riikide puhul, kes on end iseseisvaks kuulutanud ja omariiklust säilitada suutnud ning kelle iseseisvust ka meie oleme tunnustanud, ei saa me lubada ühegi Euroopa võimu vahelesegamist nende allasurumiseks või muul viisil nende sõltumatuse kahjustamist, ka suhtume sellesse kui avalikku vaenuakti Ühendriikide vastu.
>
>
>
# Calvin Coolidge

| Calvin Coolidge |
| --- |
| Coolidge 1924. aastal |
| 30. Ameerika Ühendriikide president |
| **Ametiaeg** 2. august 1923 – 4. märts 1929 |
| Eelnev |
Warren G. Harding |
| Järgnev |
Herbert Hoover |
| Isikuandmed |
| Sünninimi |
John Calvin Coolidge Jr. |
| Sünniaeg |
4. juuli 1872 North Bend, Ohio, USA |
| Surmaaeg |
5. jaanuar 1933 (60-aastaselt) Northampton, Massachusetts, USA |
| Abikaasa |
Grace Goodhue (1905)​ |
| Vanemad | * John Calvin Coolidge Sr.
* Victoria Josephine Moor
 |
| Lapsed |
2 last, sealhulgas John |
| *Alma mater* |
Amherst College (BA) |
| Autogramm |  |

**John Calvin Coolidge** (4. juuli 1872 – 5. jaanuar 1933) oli Ameerika Ühendriikide 30. president. Ta oli ametis aastail 1923–1929. Aastail 1921–1923 oli ta Ameerika Ühendriikide asepresident.

Ta on ainus USA president, kes on sündinud 4. juulil (USA iseseisvuspäeval).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev **Warren Harding** | **Ameerika Ühendriikide president** 1923–1929 | Järgnev **Herbert Hoover** |
# Albert Abraham Michelson

Albert Abraham Michelson (1907)
**Albert Abraham Michelson** (19. detsember 1852 – 9. mai 1931) oli USA füüsik, keda tuntakse valguse kiiruse mõõtmise ja eriti Michelsoni-Morley katses osalemise järgi.

Aastal 1907 pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna, olles esimene ameeriklasest Nobeli teaduspreemia laureaat. Ta on ka Matteucci medali (1903), Copley medali (1907) ja Henry Draperi medali (1916) laureaat.

Laialt on tuntud tema 1894. aasta väide selle kohta, et tõenäoliselt on kõik füüsikavaldkonna tähtsamad seadused leitud ning füüsikute edasine töö on pigem mõõtmistulemuste täpsustamine ja teadaolevate seaduste rakendamine. Samamoodi juhtis ta tähelepanu vajadusele liikuda täpsemate mõõtmistulemuste poole ka 1903. aastal. Samas avaldas Albert Einstein juba 1905. aastal erirelatiivsusteooria.

## Tunnustus

* 1902 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1902 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 1924 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1903 – Matteucci medal
* 1907 – Copley medal
* 1912 – Elliott Cressoni medal
* 1916 – Henry Draperi medal
* 1920 – Alberti medal
* 1923 – Franklini medal
* 1929 – Duddelli medal ja auhind
# Copperheads

**Copperheads** (tõlkes 'vaskpead') oli demokraatide sõjavastane poliitiline rühmitus Ameerika Ühendriikides. Olles vormiliselt Põhjaosariikide meelsed, nõudsid nad sõja kohest lõpetamist ning vabariiklaste ja president Abraham Lincolni võimult kõrvaldamist. Lincoln laskis mitmeid vaskpäid kohtuta vanglates hoida. Sisuliselt kaldusid vaskpead lõunaosariiklaste poolele, soovitades põhja sõduritel deserteeruda ja lõuna vangidel põgeneda või vangilaagrid üle võtta. Neid peeti Lõuna sõpradeks Põhjas.
# Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar

1 000 dollari suurune **Konföderatsiooni Riikide**Esimene väljalase, **intressikandja**, kogutiraaž **1 000 000 dollarit**.

Aastatel **1861–1864** anti välja kokku **72 erinevat tüüpi**, paljude alamvariantidega.

Pangatähel on kujutatud **John C. Calhouni** ja **Andrew Jacksoni** portreesid.

**Pangatähe tagakülge ei trükitud.Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar** oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni rahaühik.

Aastail 1861–1865 lasti käibele paberrahasid nimiväärtuses 0,1–1000 dollarit. Näidised valmistati 1-sendisest ja ½-dollarilisest mündist, kuid metalli puudusel konföderatsiooni münte käibele ei lastud. Käibeloleku aja jooksul elas Ameerika Riikide Konföderatsiooni dollar üle hävitava inflatsiooni, muutudes kodusõja lõpul praktiliselt väärtusetuks.

Pärast kodusõja lõppu keeldus Ameerika Ühendriikide valitsus Ameerika Riikide Konföderatsiooni raha välja lunastamast.

## Välislingid

* Galerii