Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aguutilased

| Aguutilased |
| --- |
|  *Dasyprocta punctata* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond | **AguutilasedDasyproctidae* Bonaparte, 1838 |

**Aguutilased** (*Dasyproctidae*) on sugukond närilisi.

Nende levila on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.

## Vaata ka

* Aguuti
# Pakaraana

| Pakaraana |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Pakaraanalased *Dinomyidae*  |
| Perekond | *Dinomys*  |
| Liik | **Pakaraana**  |
| Binaarne nimetus |
| Dinomys branickii  |
|   |

**Pakaraana** (*Dinomys branickii*) on näriliste seltsi kuuluv Lõuna-Ameerikas levinud imetaja.

Pakaraana levila ulatub Venezuelast ja Colombiast põhjas kuni Boliiviani lõunas.

Pakaraana tüvepikkus on umbes 75 cm ja ta on 10–15 kg raske. Välimuselt meenutab suurekasvulist närilist pakat, selle järgi on ta ka nimetuse saanud.
# Hamsterlased

| Hamsterlased |
| --- |
|  Norra lemming |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond | **HamsterlasedCricetidae*  |

**Hamsterlased** (*Cricetidae*) on sugukond näriliste seltsis, imetajate klassis.

Retsentseid hamsterlasi on 112 perekonda kokku 580 liigiga.

## Eesti liigid

Eestis elab 9 liiki hamsterlasi.

* harilik leethiir, *Myodes glareolus* (varem *Clethrionomys glareolus*)
* harilik mügri, *Arvicola amphibius* (varem *A. terrestris*)
* põld-uruhiir, *Microtus arvalis*
* niidu-uruhiir, *Microtus agrestis*
* kuhja-uruhiir, *Microtus levis*
* võsa-uruhiir, *Microtus subterraneus*
* soo-uruhiir, *Microtus oeconomus* (üks varasem leid Ida-Eestist)
* ondatra, *Ondatra zibethicus*
* metslemming, *Myopus schisticolor*

## Vaata ka

* hiirlased
# Unilased

| Unilased |
| --- |
|  Pähklinäpp |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond | **UnilasedGliridae*  |

**Unilased** (*Myoxidae*, sünonüümid *Gliridae* ja *Muscardinidae*) on sugukond imetajaid näriliste seltsis.

Sugukonda kuulub 9 perekonda kokku 29 liigiga.

Eestis elavad kaks unilaste liiki – pähklinäpp ja lagrits.
# Oravlased

| Oravlased |
| --- |
|  Harilik orav |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond | **OravlasedSciuridae*  |

**Oravlased** (*Sciuridae*) on imetajate sugukond, mis kuulub näriliste seltsi.

## Perekonnad

Oravlaste hulka kuulub 51 retsentset perekonda, kokku ligikaudu 300 liigiga.

## Eesti liigid

Eestis elab oravlasi pärismaisena kaks liiki: *Sciurus vulgaris* – harilik orav ja *Pteromys volans* – lendorav. Teise liigituse järgi kuulub lendorav lendoravlaste sugukonda.
# Pika

**Pika** ehk **viiksjänes** (*Ochotona*) on väike imetaja, kes elab Aasia ja Põhja-Ameerika mägedes. Pika kuulub jäneseliste seltsi. Pikasid on kokku 37 liiki.

Ameerika pika
## Elupaik

Pika elutseb peamiselt külmades piirkondades Aasias, Põhja-Ameerikas ja üksikutes Ida-Euroopa osades. Enamik liike elab kivistel mäenõlvadel, kus varjupaigaks on nõlvade sees olevad lõhed. Mõned pikad, kes on põliselanikud stepialadel, oskavad endale ehitada urge. Sageli jagavad nad oma urge mõne linnuliigiga.

Pikad vajavad eluks külmi temperatuure, vastasel juhul võivad nad soojas kliimas surra. Muutuvate temperatuuride tõttu on osa pikade populatsioonist pidanud mägistel aladel kolima kõrgemale.

## Iseloomustus

Pikal on väiksed käpad, ümmargune keha, ühtlane karvkate, nad on ilma sabata. Nad sarnanevad oma lähisugulaste jänestega, kuid neil on lühikesed ümmargused kõrvad. Pikad eelistavad kiviseid nõlvu ja toituvad enamasti kõrrelistest, lilledest ja noortest vartest. Sügisel sikutavad nad heina, pehmeid oksi ja teisi toiduvarusid oma urgudesse, et pikk ja külm talv üle elada. Pikade kehapikkus on umbes 15–23 cm ja -kaal 120-350 g või 4–12 kg, olenevalt liigist.

Pikade tiinusperiood kestab 25–30 päeva. Nõlvade lõhedes elavatel pikadel on pesakonnas kuni 5 poega.

## Eluiga

Pikade keskmine eluiga looduses on umbes seitse aastat.

## Häälitsused

Pikadel on eristavad häälitsused, mille kestus varieerub. Häälitsus võib olla pikk või lühike, pikema venitusega või pika loona. Häälitsusi kasutatakse üksteise ära tundmiseks, hoiatusmärguandena kiskjate eest, oma territooriumi kaitseks või vastassoo ligimeelitamiseks. Hilissuvel on häälitsused lühikesed.

## Viited
# Klaad

**Klaad** on taksonoomiline rühm, mis hõlmab viimast ühist eellast (liiki) ja kõiki selle eellase järeltulijaid. Klaad saab olla ainult monofüleetiline. Ühte klaadi võib esitada fülogeneetilisi analüüsi, fülogeneesipuu ehk kladogrammi abil või mõnel muul viisil. Teadusharu, mis uurib fülogeneesipuid, nimetatakse kladistikaks.

Klaadi võib sageli vaadelda kui taksonit, kuid näiteks roomajad, mis on takson (klass), on parafüleetiline rühm ja seda ei saa vaadelda klaadina.

## Vaata ka

* Kladistika
* Monofüleetiline rühm
* Fülogenees
# Putuktoidulised

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taksonoomias kasutatavast seltsist; loomade toitumisharjumuste kohta vaata artiklit insektivoorid.* |

---

| Putuktoidulised |
| --- |
|  Ülevalt vasakult päripäeva: perekondade pilukoon, siil, mutt ja karihiir esindajad |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts | **PutuktoidulisedEulipotyphla*  |

**Putuktoidulised** (*Eulipotyphla*) on selts loomi imetajate klassis. Sinna kuuluvad neli nüüdisaegset sugukonda: siillased, mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased.

## Ajalugu

Taksonoomia teadusharu algusajal paigutati putuktoiduliste (siis *Insectivora*) seltsi suurem hulk peamiselt putukatest toituvaid imetajaid. Molekulaarsete meetodite kasutuselevõtuga löödi tupaialised, torukoonulised ja karustiivalised lahku eraldi seltsidesse, jättes järgi *Lipotyphla* seltsina tuntud putuktoidulised. Pärast tenrekiliste eristamist omaette seltsina jäi alles praeguste teadmiste kohaselt monofüleetiline putuktoiduliste takson *Eulipotyphla*.

Vahepeal eraldati putuktoiduliste hulgast ka siillased ning jäeti mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased seltsi *Soricomorpha*, kuid hilisemad uuringud ei kinnita siillaste fülogeneetilist isoleeritust teistest putuktoidulistest.

## Eesti liigid

Eestis on selts esindatud kaheksa liigiga kolmest sugukonnast: siillased (2 liiki), karihiirlased (*Soricidae*) (5 liiki, sealhulgas vesimutt) ja mutlased (*Talpidae*) (üks liik, kelleks on harilik mutt).

## Viited
# Jäneslased

| Jäneslased |
| --- |
|  Küülik, *Oryctolagus cuniculus* |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Jäneselised *Lagomorpha*  |
| Sugukond | **JäneslasedLeporidae*  |

**Jäneslased** (*Leporidae*) on sugukond jäneseliste seltsis.

Eesti pärismaises faunas kuuluvad sellesse sugukonda vaid kaks liiki – jänese perekonna liigid halljänes ja valgejänes.

## Perekonnad

Sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad:

* *Pentalagus*
* *Bunolagus*
* *Nesolagus*
* *Romerolagus* – töbiküülik
* *Brachylagus*
* *Sylvilagus* – sooküülik
* *Oryctolagus* – küülik
* *Poelagus*
* *Pronolagus*
* *Caprolagus* – harjasküülik
* *Lepus* – jänes
# Hiir

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib näriliste seltsi kuuluvast perekonnast; perekonnanime kohta vaata artiklit Hiir (perekonnanimi), sugukonna kohta vaata artiklit Hiirlased; arvuti osutusseadme kohta vaata artiklit Arvutihiir; ansambli kohta vaata artiklit Hiir (ansambel). Mus on ka Mustjala kihelkonna nime lühend.* |

---

| Hiir |
| --- |
|  Koduhiir |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Hiirlased *Muridae*  |
| Alamsugukond | *Murinae*  |
| Perekond | **HiirMus*  |

Hiir ja korduvkasutatava söödaga hiirelõks.
**Hiir** (*Mus*) on näriliste seltsi hiirlaste sugukonda kuuluv loomade perekond.

Perekonda kuulub 39 liiki. Neist levinuim on koduhiir (*Mus musculus*), kes on ka ainus selle perekonna Eestis elav liik.

## Teisi liike

* *Mus setulosus*
# Rott

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib perekonnast; rändroti kohta, keda nimetatakse ka lihtsalt rotiks, vaata artiklit Rändrott.* |

---

| Rott |
| --- |
|  Rändrott |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond | *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Hiirlased *Muridae*  |
| Perekond | **RottRattus*  |

**Rott** (*Rattus*) on hiirlaste sugukonda kuuluv liigirohke näriliste perekond.

## Toitumine

Rotid on kõigesööjad.

## Eluviis

Rott elab karjas ja suudab kohaneda igasuguste oludega. Ta on väga hea ujuja. Rott liigub harva oma territooriumilt välja: ta teab, et lähedalt on kergem saaki püüda. Ta ei taju valju müra ja võib koguni surra, kui ei jõua ruttu põgeneda.

## Paljunemine

Emane rott paaritub paljude isastega. Igas pesakonnas on 6–12 poega. Juba kolme nädala pärast võivad need pojad omakorda järglasi saada. Aastas poegib emane rott palju kordi. Aasta jooksul võib emasel rotil sündida 800 järeltulijat.

## Levik

Enamik liike elutseb Kagu-Aasias ja Aafrikas. Mitu liiki on inimene tahtmatult mujale levitanud. Paljud rotid on kõigesööjad ja seal, kus neid on palju, nad lausa hävitavad inimeste toiduvarusid. On levinud valearvamus, et ohtlikke nakkushaigusi (näiteks katku, tüüfust) edasi kandes on rotid põhjustanud epideemiaid.

Eestis elab 13. sajandist alates India päritoluga mustjashalli karvastikuga kodurott. Sellest suurem, hallikarvaline rändrott jõudis meile 17. sajandil, kuid on praeguseks koduroti tõrjunud suhteliselt väikesele alale Lõuna- ja Kagu-Eestis.

## Rotiliike

Rändrott (*Rattus norvegicus*)
* + *Rattus adustus*
	+ *Rattus annandalei*
	+ *Rattus argentiventer*
	+ *Rattus baluensis*
	+ *Rattus bontanus*
	+ *Rattus burrus*
	+ *Rattus colletti*
	+ *Rattus elaphinus*
	+ *Rattus enganus*
	+ *Rattus everetti*
	+ *Rattus exulans*
	+ *Rattus feliceus*
	+ *Rattus foramineus*
	+ *Rattus fuscipes*
	+ *Rattus giluwensis*
	+ *Rattus hainaldi*
	+ *Rattus hoffmani*
	+ *Rattus hoogerwerfi*
	+ *Rattus jobiensis*
	+ *Rattus koopmani*
	+ *Rattus korinchi*
	+ *Rattus leucopus*
	+ *Rattus losea*
	+ *Rattus lugens*
	+ *Rattus lutreolus*
	+ *Rattus macleari*
	+ *Rattus marmosurus*
	+ *Rattus mindorensis*
	+ *Rattus mollicomulus*
	+ *Rattus montanus*
	+ *Rattus mordax*
	+ *Rattus morotaiensis*
	+ *Rattus nativitatis*
	+ *Rattus nitidus*
	+ *Rattus norvegicus* (rändrott)
	+ *Rattus novaeguineae*
	+ *Rattus osgoodi*
	+ *Rattus palmarum*
	+ *Rattus pelurus*
	+ *Rattus praetor*
	+ *Rattus ranjiniae*
	+ *Rattus rattus* (kodurott)
	+ *Rattus sanila*
	+ *Rattus sikkimensis*
	+ *Rattus simalurensis*
	+ *Rattus sordidus*
	+ *Rattus steini*
	+ *Rattus stoicus*
	+ *Rattus tanezumi*
	+ *Rattus tawitawiensis*
	+ *Rattus timorensis*
	+ *Rattus tiomanicus*
	+ *Rattus tunneyi*
	+ *Rattus turkestanicus*
	+ *Rattus villosissimus*
	+ *Rattus xanthurus*

## Välislingid

* Prosotsiaalne käitumine: Inbal Ben-Ami Bartal, David A Rodgers, Maria Sol Bernardez Sarria jt, Pro-social behavior in rats is modulated by social experience, DOI:  14. jaanuar 2014, Chicago ülikool, Ameerika Ühendriigid
# Triibik

| Triibik |
| --- |
|  Kasetriibik |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Hüpiklased *Dipodidae*  |
| Perekond | **TriibikSicista*  |

**Triibik** (*Sicista*) on hüpiklaste sugukonda kuuluv näriliste perekond.

Perekonda kuulub 13 liiki.

Eestis elab neist üks liik – kasetriibik (*Sicista betulina*).
# Ülemsugukond

Taksonoomia
**Ülemsugukond** (ladina keeles *superfamilia*) on bioloogilises taksonoomias alamseltsiga kattuv ehk sugukonnast vahetult kõrgem üksus.

Ladina keeles kasutatakse taimede ja vetikate puhul lõppu *-acea*, loomade ja seente ülemsugukondadel lõppu *-oidea* (näiteks *Acrochordoidea*, *Booidea*, *Colubroidea*, *Pythonoidea*, *Typhlopoidea*, *Uropeltoidea*).
# Johann Friedrich von Brandt

| Johann Friedrich von Brandt |
| --- |
|  |
| Sünniaeg |
25. mai 1802 Jüterbog |
| Surmaaeg |
3. juuli 1879 (Juliuse kalendris) (77-aastaselt) Meriküla (Venemaa keisririik) |
| Haridus |
doktorikraad |
| Amet |
zooloog, botaanik, loodusteadlane, entomoloog, arst |
| Töökoht | * Peterburi Peamine Pedagoogiline Instituut
* Venemaa Teaduste Akadeemia Zooloogia Instituudi zooloogiamuuseum
* Kirovi-nimeline Sõjameditsiini Akadeemia
 |
| [muuda Wikidatas] |

**Johann Friedrich von Brandt** (25. mai 1802 Jüterbog Preisi kuningriik – 3. juuli 1879 Meriküla) oli saksa loodusteadlane.

14. detsembril 1875 nimetati ta Tartu ülikooli audoktoriks (zooloogias).

Taimetaksonoomias tähistab teda lühend "Brandt".

## Viited
# Konvergents (bioloogia)

**Konvergents** on erineva evolutsioonilise päritoluga organismide mõnede tunnuste üksteisest sõltumatu sarnastumine, mis on tavaliselt seotud kohastumisega ühesugustele keskkonnatingimustele või ökoloogilise nišiga.

Konvergentsi vastand on divergents.

## Näited

Austraalia kukkurhunt, kes väliselt sarnaneb dingoga, on DNA andmetel lähedamalt suguluses hoopis känguruga. Kuigi kukkurhundi ja dingo lähim ühine esivanem elas 160 miljonit aastat tagasi juuraajastul, muutusid nende kolju- ja kehakujud sarnaseks, sest mõlemad liigid olid sarnases keskkonnas hõlvanud sarnase ökoloogilise niši. Mõlemad liigid toitusid värskest lihast ning arendasid välja sarnase jahipidamisviisi, mistõttu konvergentse evolutsiooni tagajärjel nägi kukkurhunt lõpuks välja nagu kukruga dingo.

## Vaata ka

* Divergents
* Parallelism
* Vikarism

## Viited
# Monofüleetiline rühm

Üldiselt arvatakse, et roomajate ja lindude rühm on monofüleetiline
**Monofüleetiline rühm** on organismide rühm, mis koosneb viimasest ühisest eellasest ja kõikidest tema järeltulijatest.

Monofüleetilised rühmad on näiteks imetajad ja linnud.

20. sajandil oli populaarne fülogeneetiline taksonoomia, mis eelistas monofüleetilisi taksoneid parafüleetilistele ja polüfüleetilistele. Ometi ei ole põhimõtteliselt võimalik jaotada põlvnemispuud rühmadeks nii, et kõik rühmad oleksid monofüleetilised: osa on seejuures kindlasti parafüleetilised või polüfüleetilised.

## Vaata ka

* Polüfüleetiline rühm
* Parafüleetiline rühm
* Monotüüpne takson
# Lektotüüp

**Lektotüüp** (ing. k lectotype) on taksonoomiline tüüpnäidis, mis määratakse, kui algselt liigi kirjeldamiseks kasutatud holotüüp ehk ametlik tüüpeksemplar, on kadunud või hävinud.

## Termin

Uue liigi kirjeldamisel ja nimetamisel lähtutakse ühest selle liigi esindajast, millest saab tüüpeksemplar ehk holotüüp. Tüüpeksemplari puudumisel, originaali kaotsi minemisel või hävinemisel määratakse uus eksemplar liigi esindamiseks ning seda nimetatakse lektotüübiks. Üldjuhul hoitakse selliseid eksemplare muuseumites või ülikoolide kogudes. Eksemplarid peavad säilima pikaajaliselt ja olema uurijatele kättesaadavad. Holotüübid ja lektotüübid on olulised uuritavate organismide määramisel ning liikide analüüsimisel.

Uue taimeliigi kirjeldamisele ja nimetamisele lisaks valmistatakse reeglina ka herbaareksemplar so nõuetekohaselt kuivatatud ja dokumenteeritud taimenäidis, mis saab selle liigi tüüpeksemplariks. Tüüpeksemplariks võib sobida ka joonis taimest.

Loomaliikide puhul sobib eksemplariks osa kehast, nagu suled, karvad, sarv või koeproovid, aga ka pildimaterjal. Fossiilide tüüpeksemplariks sobib vaid osa kehast.

Näiteks Eestis avastatud ja kirjeldatud sambaliigi Wulfi turbasambla *Sphagnum wulfianum* tüüpeksemplar asub Eesti Maaülikooli samblaherbaariumis. Inimese *homo sapiensi* tüüpeksemplari pole määratud, kuid lektotüübiks kuulutas William Thomas Stearn 1959. aastal taksonoomia esiisa Carl von Linné. Linné säilmed asuvad Uppsala toomkiriku hauakambris. Homo sapiensi liigi kirjeldamine ja eksemplari määramine on tarbetu, sest inimese liigi olemasolu ning tunnuseid ei seata kahtluse alla.

## Viited