Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pärismaine elustik

**Pärismaine elustik** on mingi ala kohalik ehk põline ehk **indigeenne** elustik. Sellesse kuuluvad liigid, mis on saanud selle ala oma elupaigaks ilma tehislike protsesside ehk inimese otsese kaasabita. Pärismaise elustiku hulka ei loeta kultuurtaimi ja koduloomi ega teisi võõrliike.

Näiteks Eesti pärismaises flooras on ligikaudu 1400 taimeliiki. Lisaks neile kasvab Eestis aga 21. sajandi algul ligikaudu 6000 liiki võõrliike (peamiselt ilutaimi aedades, kuid ka tulnuktaimi).

Kokku on Eesti pärismaises elustikus üle 30 tuhande liigi.

Pärismaise elustikuga koosluste majandamisel kujunevad pärandkooslused.

## Sünonüümid

Raamatus "Eesti NSV floora" kasutatakse terminit **spontaanne floora** pärismaise floora tähenduses.

## Vaata ka

* autohtoonsus
* autohtoonne liik
* aborigeenne tõug
* Eesti elustik
* Eesti pärismaised puud
* Eesti pärismaised põõsad
* põlismets
* pärismaalased
* võõrliigid

## Viited
# Kolju

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pealuust; Suda lisajõe kohta vaata artiklit Kolp (Suda); Gussi lisajõe kohta vaata artiklit Kolp (Guss); perekonnanime kohta vaata artiklit Pealuu (perekonnanimi).* |

---

Rida loomakolpi Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012.
**Kolju** (ladina keeles *cranium*) ehk **pealuu** ehk **kolp** ehk **surnupealuu** on selgroogsetel pea skelett, mis kaitseb ja toestab peaaju, meeleelundeid ning seede- ja hingamiselundite alguosa.

Kolju koosneb ajukoljust ja näokoljust.

Selgroogsete kolju jagatakse silmakoopa taguste avade järgi (oimuauk) järgmiselt:

* anapsiid – avaused puuduvad
* sünapsiid – üks avaus silmakoopa taga
* diapsiid – kaks avaust silmakoopa taga.

Kolju luud on õmbluste ja kõhrliiduste varal üksteisega liikumatus ühenduses ning liikuvas ühenduses on ainult alalõualuu (liigestub oimuluudega), keeleluu ja kuulmeluukesed. Koljuluudele kinnituvad näolihased.

## Inimese kolju

 *Pikemalt artiklis Inimese kolju*
Inimese kolju koosneb aju- ja näokoljust, milles on üldiselt 22 luud, kuid koos kuulmeluukeste ning keeleluuga kokku 29 luud.

Väikelapsel on otsmikuluid paarisarv, hiljem kasvavad need kokku üheks luuks.

Inimese kolju eestvaates
Inimese kolju kõrvaltvaates
### 6 paaritut luud

Eesti keeles - ladina keeles - inglise keeles - vene keeles

* **Otsmikuluu** - *Os frontale* - Frontal bone - Лобная кость,
* **Sõelluu** - *Os ethmoidale* - Ethmoid bone - Решетчатая кость
* **Kiilluu ehk põhiluu** - *Os sphenoidale* - Sphenoid bone - Клиновидная кость
* **Sahkluu** - *Vomer* - Vomer - Сошник
* **Kuklaluu** - *Os occipitale* - Occipital bone - Затылочная кость
* **Alalõualuu** - *Mandibula* - Mandible - Нижняя челюсть

### 8 paarilist luud

Eesti keeles - ladina keeles - inglise keeles - vene keeles

* **Ülalõualuu** - *Maxilla* - Maxilla - Верхняя челюсть
* **Suulaeluu** - *Os palatinum* - Palatine bone - Небная кость
* **Alumine ninakarbik** - *Concha nasalis inferior* - Inferior nasal concha - Нижняя носовая раковина
* **Ninaluu** - *Os nasale* - Nasal bone - Носовая кость
* **Pisaraluu** - *Os lacrimale* - Lacrimal bone - Слезная кость
* **Sarnaluu** - *Os zygomaticum* - Zygomatic bone - Скуловая кость
* **Oimuluu** - *Os temporale* - Temporal bone - Височная кость
* **Kiiruluu** - *Os parietale* - Parietal bone - Теменная кость

##### 6 kuulmeluukest (paarisluud)

Eesti keeles - ladina keeles - inglise keeles - vene keeles

* **Vasar** - *Malleus* - Hammer - Наковальня
* **Alasi** - *Incus* - Anvil - Молоточек
* **Jalus** - *Stapes* - Stirrup - Стремечко

##### Muud

Eesti keeles - ladina keeles - inglise keeles - vene keeles

* **Keeleluu** - *Os hyoideum* - Hyoid bone - Подъязычная кость

## Viited

## Välislingid

* Gray Anatomy of the Human Body (illustratsioonid ning selgitav tekst)
# Meisel

---

Neoliitikumiaegsed kivist meislid (umbes 4100–2700 eKr) Saksamaalt Schleswig-Holsteinist
Meisel kivi tahumiseks
Puumeisel ehk peitel
**Meisel** on tööriist, mille tipus on iseloomuliku kujuga lõikeserv. Meislit kasutatakse tugevate materjalide, nagu puidu ja mineraalse kivi raiumiseks või metallitöös nikerdamiseks ja lõikamiseks. Sõltuvalt tüübist võivad meisli käepide ja tera olla valmistatud metallist või puidust.

Meisli kasutamisel surutakse tera töödeldavasse materjali, töövahendit haamriga koputades või muul viisil mehaaniliselt mõjutades.

Üks meisli liike on puumeisel ehk peitel, mille tera on ühele poole kaldu ja mida kasutatakse toormaterjalist väikeste tükikeste eemaldamisel. Kõige sagedamini kasutatakse peitleid kumerate pindade töötlemisel. Tüüpiline kumerpeitel on U-kujulise ristlõikega.

## Viited
# Kivistis

Ürglinnu (*Archaeopteryx*) kivistis
Geoloogiaüliõpilased lubjakivi väljalt fossiile otsimas
**Kivistis** ehk **fossiil** on mis tahes eluvormi või selle elutegevuse mineraliseerunud jäljend. Kivististe uurimisega tegeleb paleontoloogia.

Kivistised on geoloogias väga olulised, sest annavad otseselt infot geoloogilises minevikus eksisteerinud eluvormide kohta, kaudsemalt saab nende põhjal teha järeldusi ka paleogeograafia, paleoklimatoloogia jms kohta.

Kivistist võib vaadata ka kui kivimis esinevat geoloogilist struktuuri.

Vanimate leitud kivististe vanus on mitu miljardit aastat. Kõige vanemad leitud kivistised kuuluvad stromatoliitidele, kuid nende biogeenne päritolu ei ole üldtunnustatud, sest sarnased moodustised võivad tekkida ka elusorganismide vahenduseta. Seetõttu ei ole ka teadlaste seas üksmeelt vanimate kivististe vanuse osas.

Suurim leitud kivistis kuulub 2003. aastal Tai Taki provintsist avastatud puule. Selle kaevamiseks ja lõpliku kivistunud pikkuse, 72,2 m, määramiseks kulus kaks aastat. Teadlaste sõnul oli puu oma eluajal üle 100 m pikkune.

## Eesti kivistised

Teo *Lophospira sp.* kivistis, mis leitud keskordoviitsiumi Uhaku lademe lubjakivist Tallinnas. Kuulub Eesti Loodusmuuseumi kogusse
Eesti vanaaegkonna settekompleks on väga rikas mitmesuguste kivististe poolest. Tuntumad Eesti kivistised on käsijalgsed (*Brachiopoda*), trilobiidid (*Trilobita*), nautiloidid (*Nautiloidea*) jne.

## Vaata ka

* ihnofossiilid
* paleontoloogia
* subfossiil

## Kirjandus

* Tinn, O. & Meidla, T. 2006. Kuidas tekib kivistis. Eesti Loodus 5: 12–15.

## Välislingid

* Teaduse helisõnastik: Fossiil (Oive Tinn) – ERR Teadus, 28. oktoober 2010
* Info fossiilide kohta koos piltidega. Eesti Geokogude portaal

## Viited
# Tiiger

| Tiiger |
| --- |
|  Bengali tiiger |
| Kaitsestaatus |
|  Väljasuremisohus  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Kiskjalised *Carnivora*  |
| Sugukond |
Kaslased *Felidae*  |
| Perekond |
Panter *Panthera*  |
| Liik | **Tiiger**  |
| Binaarne nimetus |
| Panthera tigris Linnaeus, 1758 |
|  Tiigrite levila |

**Tiiger** (*Panthera tigris*) on kaslaste sugukonda pantri perekonda kuuluv imetaja.

## Toitumine

Tiigrid eelistavad saakloomi jahtida öösel. Eelistatuimad saakloomad on pühvlid ja hirved, ent ta rahuldub ka ahvide, madude, konnade, kilpkonnade või termiitidega. Ta oskab ka kala püüda. Mõnikord sööb tiiger ka okassigu.

Tiigri hammustuse tugevus on 3010 njuutonit.

## Paljunemine

Emasloom kasvatab 2–4 kutsikat kaks aastat. Selle aja jooksul ta uusi kutsikaid ei saa. Umbes pooled poegadest surevad enne täisealiseks saamist.

## Eluviis

Väga palava ilmaga armastab ta end vees karastada – tiiger on hea ujuja. Öösel on tiiger väga hõivatud: ta peab vahetpidamata kontrollima oma valduse piire, märgistades neid korduvalt uriini ja väljaheidetega. Jahti peab ta samuti öösel. Tiigri päevad mööduvad puhates.

## Alamliigid

* Amuuri tiiger *Panthera tigris altaica*
* Bali tiiger *Panthera tigris balica* †
* Bengali tiiger *Panthera tigris tigris*
* Indohiina tiiger *Panthera tigris corbetti*
* Jaava tiiger *Panthera tigris sondaica* †
* Kaspia tiiger ehk turaani tiiger *Panthera tigris virgata* †
* Lõunahiina tiiger *Panthera tigris amoyensis*
* Malai tiiger *Panthera tigris jacksoni*
* Sumatra tiiger *Panthera tigris sumatrae*
* *Panthera tigris trinilensis* †

## Vaata ka

* Liiger

## Välislingid

 Tiiger – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
# Jõehobulased

| Jõehobulased |
| --- |
|  Harilik jõehobu |
|  Kääbusjõehobu |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Sõralised *Artiodactyla*  |
| Sugukond | **JõehobulasedHippopotamidae* Gray, 1821 |

**Jõehobulased** (*Hippopotamidae*) on sõraliste seltsi kuuluv imetajate sugukond.

Jõehobulaste sugukonna moodustavad kaks perekonda kokku kahe liigiga:

* harilik jõehobu (*Hippopotamus amphibius*)
* kääbusjõehobu (*Choeropsis liberiensis*).

Fülogeneetiliselt on kindlaks tehtud, et jõehobulased on vaalaliste lähimad sugulased.
# Paljastuhnur

| Paljastuhnur |
| --- |
|  Paljastuhnur |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Mullatuhnurlased *Bathyergidae*  |
| Alamsugukond | **PaljastuhnurlasedHeterocephalinae* Landry, 1957  |
| Perekond | **PaljastuhnurHeterocephalus* Rüppell, 1842  |
| Liik | **Paljastuhnur**  |
| Binaarne nimetus |
| Heterocephalus glaber Rüppell, 1842 |
|  Paljastuhnuri levila |

**Paljastuhnur** (*Heterocephalus glaber*) on mullatuhnurlaste sugukonda kuuluv näriline, **paljastuhnurlaste** (*Heterocephalinae*) alamsugukonna ainus esindaja.

Ta on unikaalne loomaliik imetajate seltsis: elab suurtes keerulise sotsiaalse korraldusega kolooniates, on poikilotermne organism, talub suhteliselt suurt CO2 kontsentratsiooni ning tal puudub osaliselt valutunne. Samuti ei ole teadlastel õnnestunud paljastuhnuritel eksperimentaalselt vähkkasvajaid esile kutsuda.

Oma väiksuse kohta elavad paljastuhnurid väga vanaks – ligi 30-aastaseks.

Paljastuhnur on peaaegu karvkatteta väike uruloom (tüvepikkusega 8–10 sentimeetrit ja kaaluga 30–35 grammi). Emasloom on suurem ja kaalub 50–80 grammi. Paljastuhnuri levila hõlmab Ida-Aafrika, eelkõige Lõuna-Etioopia, Keenia ja Somaalia savanne ja poolkõrbeid.

Tal on terav haistmine ja hästi arenenud kompimine; koon ja saba on kaetud tundlike vurrudega, mis muuhulgas võimaldavad tal kergesti liikuda läbi urukäikude nii edaspidi kui ka tagurpidi.

Eusotsiaalsete paljastuhnurite kolooniates paljuneb vaid üks emasloom ("kuninganna") ja tema paarilisena 2–3 isaslooma; ülejäänud isendid on steriilsed ja nad on spetsialiseerunud erinevatele töödele (elupaiga kaitse, käikude kaevamine, toiduotsimine). Koloonias elab kümneid (vahel sadu) isendeid.

## Pikaealisus

Paljastuhnurid praktiliselt ei vanane (nende suremus ei kasva vanusega). Nad võivad elada kuni 30 aastat, mis hiiresuuruse loomakese jaoks on pretsedenditu sündmus.

Mehhanismid, mis toetavad pikka eluiga, ei ole täpselt teada. USA ja Iisraeli teadlaste ühisartikkel 2012. aastal ajakirjas Aging Cell püstitas hüpoteesi paljastuhnurite ebatavaliselt suure pikaealisuse põhjuste kohta. Teadlased, peamiselt Tel Avivi Ülikoolist ja Texase ülikoolist (kus asub USA suurim, enam kui 2000 isendist koosnev paljastuhnurite koloonia) teatasid, et tõenäoliselt peitub paljastuhnurite pikaealisuse põhjus proteiini NRG-1 suures sisalduses. See valk asub väikeajus, see tähendab aju selles osas, mis kontrollib motoorset aktiivsust.

## Viited

## Välislingid

* Emase terror hävitab paljastuhnuri sperma Novaator. Tartu Ülikooli teadusuudised (2011)
* Paljastuhnur on tervise etalon Imeline teadus
* "Paljastuhnurid võtavad hapnikupuuduse trotsimiseks taimse mõõtme" ERR Novaator, 21. aprill 2017
# Orav

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib harilikust oravast; perekonna kohta vaata artiklit Orav (perekond); perekonnanime kohta vaata artiklit Orav (perekonnanimi); väitluse mõiste kohta vaata artiklit Orav (väitlus)* |

---

| Harilik orav |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond | *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Oravlased *Sciuridae*  |
| Perekond |
Orav *Sciurus*  |
| Liik | **Harilik orav**  |
| Binaarne nimetus |
| Sciurus vulgaris Linnaeus, 1758 |
|   |

Lumes pähklit otsiv orav 2025. aasta novembris
**Orav** ehk **harilik orav** ehk **punaorav** (*Sciurus vulgaris*) on oravlaste sugukonda kuuluv näriline.

See on ainus Eestis pärismaisena elav orava perekonna liik.

Orava karvastiku värvus varieerub ka Eesti ulatuses: Saaremaal on see valdavalt hallikam, mandril punakam.

## Toitumine

Sügisel hakkab orav talveks toiduvarusid koguma. Ta matab need peidikutesse 20–30 cm sügavusele mulla alla, varud leiab hiljem üles tänu suurepärasele haistmisele.

## Eluviis

Ta on pidevalt valvel, ronides väledalt mööda puutüvesid või hüpates oksalt oksale. Orava nägemine ja kuulmine on väga hea ning ta põgeneb väikseimagi harjumatu müra puhul.

* Harilik orav
* Orava jäljed lumel
* Orava näritud käbid Kõrvemaal (2015)
* Paarituvad oravad

## Välislingid

* Orav andmebaasis eElurikkus
* Heiki Suurkask. Punaoravad on hädas halloravate topeltohuga, Eesti Päevaleht 20. oktoober 2008
# Nutria

| Nutria |
| --- |
|  Nutria Sloveenia pealinnas Ljubljanas |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Harjasrotlased *Echimyidae*  |
| Perekond |
Nutria *Myocastor*  |
| Liik | **Nutria**  |
| Binaarne nimetus |
| Myocastor coypus (Molina, 1782) |
| Sünonüümid |
| *Mus coypus* |

Nutriad Ljubljanica jões Sloveenias
**Nutria** (*Myocastor coypus*) on suur taimetoiduline poolveeline näriline. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele.

Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest.

Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja.

## Nimetused eri keeltes

Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna *coypu*, mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab *nutria* saarmast. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat *ragondin*, hollandi keeles *beverrat* ("kobrasrott") ja saksa keeles *Wasserratte* ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus *nutria*, kuid looma kutsutakse ka *castorino* ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat *sumpbäver* ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: *ratão-do-banhado*, *nútria* ja tupikeelne laensõna *caxingui*.

## Viited

## Välislingid

* Nutria andmebaasis eElurikkus
# Harilik leethiir

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Leethiir (perekond)* |

---

Video harilikust leethiirest Ukrainas

| Harilik leethiir |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Hamsterlased *Cricetidae*  |
| Alamsugukond |
Uruhiirlased *Microtinae*  |
| Perekond |
Leethiir Myodes  |
| Liik | **Harilik leethiir**  |
| Binaarne nimetus |
| Myodes glareolus Schreber, 1780 |
|  Leethiire levila |

**Harilik leethiir** ehk **leethiir** ehk **tava-leethiir** (*Myodes glareolus*, varem *Clethrionomys glareolus*) on hamsterlaste sugukonda leethiire perekonda kuuluv näriline. Leethiired on levinud Briti saartel ja suurel osal Mandri-Euroopast kuni Baikali järveni, muuhulgas ka Eestis.

## Viited

## Kirjandus

* David W. MacDonald, Pricilla Barret *Euroopa imetajad*, Eesti Entsüklopeediakirjastus 2002 ISBN 9985-70-100-3

## Välislingid

* Leethiir andmebaasis eElurikkus
# Hüpiklased

| Hüpiklased |
| --- |
|  Kasetriibik |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond | **HüpiklasedDipodidae*  |

**Hüpiklased** (*Dipodidae*) on sugukond imetajaid näriliste seltsis.

Sugukonda kuulub 16 perekonda kokku veidi rohkem kui 50 liigiga.

Ainsaks Eestis elavaks hüpiklaseks on kasetriibik.
# Aguuti

**Aguuti** (*Dasyprocta*) on näriliste perekond aguutilaste sugukonnast.

Dasyprocta coibae
Nad on levinud Lõuna-Ameerika põhjaosas, Kesk-Ameerikas, sealhulgas Lääne-Indias (Kariibi mere saartel). Nende algne levila ulatub Lõuna-Mehhikost Põhja-Argentinani.

Nende kehapikkus on kuni 42–62 cm ja kaal 1,5–4 kg.

Nad elavad olenevalt liigist troopilises vihmametsas või savannis ning viimasel ajal ka põldudel.

Aguutid on põhiliselt taimtoidulised loomad, kes ei ole toidu suhtes eriti valivad. Nad söövad puuvilju, pähkleid, lehti, varsi ja ka juuri. Neid on nähtud söömas ka linnumune ja mererannas koorikloomi.

Aguutide tiinus kestab kolm kuud.

## Välislingid

* Wikispecies: aguuti