Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jäneselised

| Jäneselised |
| --- |
|  Halljänes |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts | **JäneselisedLagomorpha*  |

**Jäneselised** ehk **lagomorfid** (*Lagomorpha*) on loomade selts imetajate klassist.

## Paljunemine

Olenevalt kliimast ja liigist võib tiinus kesta jäneselistel 28 päeva harilikel küülikutel või rohkem kui 50 päeva mõnedel jäneslastel, kes elavad polaaralade ligi. Sündimus võib paljudel jäneselistel olla lühikese kande- ja arenguaja, varase suguküpsuse ning mitme arvuka pesakonna tõttu väga suur. Näiteks on mõnedel stepipiirkonna viiksjäneslastel aastas kuni viis pesakonda 8-13 järeltulijaga. Harilikul küülikul ja veel mõnel liigil võib aastas olla viis kuni seitse pesakonda keskeltläbi 9 järeltulijaga. Loomulike vaenlaste rohkuse tõttu on aga ka suremus jäneseliste seas üsna suur.

Halbades tingimustes võivad looted resorbeeruda.

Urgudes ja pesades sünnitavatel jäneselistel on pojad abitud, paljad ja pimedad. Neil, kes püsipesa ei sea, on pojad kohe nägijad ja karvased ning jooksevad pea laiali.

## Süstemaatika

Selts jaguneb kaheks sugukonnaks:

* *Leporidae* – jäneslased
* *Ochotonidae* ehk *Lagomyidae* – viiksjäneslased

## Viited
# Monogaamia

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib abielu vormist; zooloogia mõiste kohta vaata artiklit Monogaamia (zooloogia)* |

---

**Monogaamia** ehk **ainuabielu** on abielu vorm, mille korral üks indiviid on abielus ainult ühe indiviidiga.

## Vaata ka

* polügaamia
* polügüünia
* polüandria
# Polügüünia

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib abielu vormist; zooloogia mõiste kohta vaata artiklit Polügüünia (zooloogia)* |

---

**Polügüünia** (vanakreeka keeles πολύ 'palju' + γυνή 'naine') ehk **mitmenaisepidamine** on abielu vorm, mille korral üks mees on abielus mitme naisega. Polügüünia on sagedasem polügaamia vorm kui polüandria.

## Vaata ka

* konkubiin
* polüandria
* polügaamia

## Viited
# Promiskuiteet

**Promiskuiteet** on inimese seksuaalkäitumises komme pidada sagedasi seksuaalsuhteid eri partneritega. Seda terminit kasutatakse sageli hukkamõistvalt, eriti konservatiivses ideoloogias, mille järgi ideaaliks on traditsiooniline Euroopa peremudel ja pikaajalised kahepoolsed, teisi partnereid välistavad seksuaalsuhted. Tüüpiliseks promiskuiteedi näiteks peetakse üheöösuhteid.

## Oletatav promiskuiteet ürgühiskonnas

Kuni 19. sajandini oli etnoloogias, sotsioloogias, kultuuriantropoloogias jt humanitaar- ja sotsiaalteadustes laialdaselt omaks võetud seisukoht, mille kohaselt ürgühiskonnas, enne abielu ja perekonna tekkimist, valitses promiskuiteet ehk seksuaalne kõiklubatavus. Arvati, et vastassugupooltest koosnev kogukond oli omavahel grupiabielus ning alles hiljem arenesid välja teistsugused abielutüübid (polügaamia, polüandria ja monogaamia).

Sellise seisukoha kujunemise põhjusi oli mitmeid. Enamik kultuuriantropoloogilisi uuringuid nn loodusrahvaste kohta tehti 19. sajandil "kabinetiteadlaste" poolt, kes ise polnud kunagi kohapeal käinud ning kelle teadmised tuginesid üksnes reisijate, misjonäride jt ülestähendustele. Ürgühiskonna või inimkonna algse oleku rekonstrueerimisel lähtuti progressi-ideest, mille kohaselt on kõigile kultuuridele omased täiustumise ja komplitseeritumaks muutumise astmed. Tundus loogiline oletada, et kunagi, enne perekonnatüüpide väljakujunemist neid lihtsalt ei olnudki ning ürgühiskonnas olid seksuaalsuhted ilma igasuguste piiride ja tabudeta. Seda seisukohta esindab muuhulgas ka Friedrich Engelsi teos "Perekonna, eraomanduse ja riigi tekkimine", mis koos Karl Marxi teostega võeti kommunistliku ideoloogia teenistusse.

20. sajandil lükati see mõte enamasti tagasi, nt abielu ajaloost põhjalike teadmistega soome filosoof, sotsiaalantropoloog ja sotsioloog Edvard Westermarck esitas tugevaid tõendeid selle kohta, et vähemalt kultuurilise arengu esimestel etappidel on monogaamia olnud täiesti normaalne ja loomulik meeste ja naiste kooseksisteerimise vorm..

On juhitud tähelepanu ka sellele, et 19. sajandi viktoriaanliku moraali tingimustes võisid selliseid fantaasiaid tingida ka sügavalt psühholoogilised põhjused.

Kaasaegne kultuuriantropoloogia ei ole kinnitanud täieliku promiskuiteedi olemasolu üheski teadaolevas ühiskonnas ega kultuuris.

## Praktikas

Promiskuiteeti on praktiseeritud 1960. aastatel hipide kommuunides ja muudes alternatiivsetes subkultuurides, traditsioonilise monogaamia kadumisel alates 1960. aastatest on see saanud Läänes üldlevinuks.

## Viited
# Kosmopoliidid (bioloogia)

**Kosmopoliidid** on väga laia levikuga liigid, kes on levinud peaaegu kõikjal maailmas. Sageli kasutatakse mõistet ka liikidest kõrgemate taksonite korral, näiteks kosmopoliitne perekond, sugukond jne.

## Kosmopoliite

* kodutolmulest (*Dermatophagoides pteronyssinus*)
* inimene (*Homo sapiens*)
* ohakaliblikas (*Vanessa cardui*)
* perekond turbasammal (*Sphagnum*)

## Vaata ka

* Endeem
# Toitumisviisid

Sääsed on tüüpilised vedelaimejad, kes toituvad ka inimese verest
**Toitumisviisid** on loomade toitumismoodused.

Ehkki toitumisviiside rühmitamisel puudub teadlaste hulgas üksmeelne käsitlus, jaotatakse traditsiooniliselt loomaökoloogias loomad toitumisviisi järgi seitsmesse peamisse tüüpi:

1. Pihutoidulised

Pihutoidulised loomad elavad vees, toitudes peaasjalikult detriidist ja planktonist. Neid saab omakorda jagada kolmeks:

* virustajad (aktiivsed filtraatorid)
* kurnajad ehk (bio)filtraatorid (passiivsed filtraatorid)
* harjajad ehk kompajad

2. Geofaagid

Geofaagid on loomad, kes toituvad enamasti oma oleluskeskkonnast (enamasti muld), nende hulka arvatakse ka vees elavad settesööjad.

3. Vedelaimejad

Vedelaimejad on kohastunud toituma vedelaist aineist, näiteks rakumahlast, verest. Need saab jagada kaheks:

* libajad
* pistimejad ehk mahlaimejad

4. Imendajad

Imendajad on sellised loomorganismid, kes oma toidu omastavad oma kehapinna kaudu. Nende hulka kuuluvad paljud (sise)parasiidid, näiteks paeluss.

5. Kugistajad ehk neelajad

Kugistajad on loomad, kes toidu neelavad suurte tükkidena või kogu toiduobjekti korraga. Tüüpilised kugistajad on maod.

6. Peenestajad

Peenestajad erinevalt kugistajatest purustavad enne neelamist oma toiduobjekti väiksematest tükkideks, kasutades hambaid, nokka vm. Ka inimesed on peenestajad.

7. Lahustajad

Lahustajad on loomad, kes toiduobjekti enne seedekulglasse viimist mingil viisil lahustavad, enamasti on see seotud kehavälise seedimisega. Tüüpilised lahustajad on ämblikud.

## Vaata ka

* toitumistüübid

## Viited
# Okassealised

Urson (*Erethizon dorsatum*).
**Okassealised** (*Hystricomorpha*) on alamselts närilisi, kelle selga katavad teravad okkad, mis kaitsevad ja varjavad neid kiskjate eest. Nad elutsevad Ameerikas, Lõuna-Aasias ja Aafrikas.

Okassealistest on näriliste seas suuremad ainult kapibaarad ja koprad. Enamik okassigu on 63–91 cm pikkused ja 20–25 cm pika sabaga. Nad on ümarad, suured ja aeglased ning kaaluvad 5–16 kg.

Ehkki okassealiste okkad meenutavad siilide ja sipelgasiilide omi, pole nad sugulased.

Okassealised on taimtoidulised. Nad söövad lehti, oksi ja rohtu, talvel ka puukoort. Põhja-Ameerikas elutsev urson ronib toiduotsinguil sageli puu otsa. Aafrika okassealisedd puu otsa ei roni ning otsivad toitu maast. Enamjaolt on nad öise eluviisiga, kuid askeldavad vahel ka päeval.

Keenias on okassealised muutunud kahjuriteks, neid hinnatakse maitsva liha pärast.

## Viited
# Jänes

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on loomade perekonnast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Jänes (täpsustus).* |

---

| Jänes |
| --- |
|   |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Jäneselised *Lagomorpha*  |
| Sugukond |
Jäneslased *Leporidae*  |
| Perekond | **JänesLepus*  |

Jänes ühes Vooremaa külas. 2017. a suvi.
**Jänes** (*Lepus*) on jäneseliste seltsi jäneslaste sugukonda kuuluv perekond.

"Loomade elu" järgi on jänese perekond pärisjäneslaste alamsugukonna ainus perekond. Sellesse kuulub 15 liiki, mis asustavad eeskätt parasvöötme avamaastikke ja metsi. Üksikud liigid elavad kõrbetest kuni tundrani, kaasa arvatud Gröönimaal ja Taimõri järve ääres. Kõige mitmekesisemad on nad Põhja-Ameerikas, seevastu Lõuna-Ameerikas puuduvad. Austraalias ja paljudel saartel on nad aklimatiseeritud.

Eestis elutsevad 2 jäneste liigist hall- ja valgejänes. Mõlemad toituvad suvel rohttaimedest, talvel söövad puude ja põõsaste oksi, koort ja võrseid, rikkudes nii ka viljapuid. Nad ise on mitme kiskja põhiliseks toiduks.

Karvastik on enamikul jänestel pruunikashall. Talvel muutuvad paljud jänesed heledamaks, valgejänes ja ameerika jänes valgeks (ainult kõrvaotsad jäävad mustaks). Jänesed tegutsevad peamiselt öösel, meeltest on kõige paremini arenenud haistmine ja kuulmine. Nad on üsna paiksed, kuid tundras ja Gröönimaal elavad rändloomad. Heade varjetingimuste korral nad ei põgene, vaid peituvad.

Jänesed poegivad kaks-kolm korda aastas. Pojad on juba sündides hästi arenenud, ema käib neid ainult imetamas. Emasloom imetab mitte ainult oma, vaid ka võõraid poegi, kui neid leidma juhtub.

Mõni jäneseliik on tähtis karusnaha poolest. Kõik Põhja-Ameerikas elavad liigid on jahiloomad. Nad võivad levitada inimeselegi ohtlikke haigusi, näiteks tulareemiat, samuti kanda puuke, kellelt omakorda haigusi saada võib.

## Liigid

* Jänese käpajäljed ja pabul. Kõrvemaa, 2015. aasta talv.*Lepus americanus* – ameerika jänes
* *Lepus barchyurus* – mandžuuria jänes
* *Lepus capensis* – kapi jänes
* *Lepus castroviejoi* – kantaabria jänes
* Jänese jäljemuster Kõrvemaal. 2015. aasta jaanuar.*Lepus corsicanus* – korsika jänes
* *Lepus europaeus* – halljänes
* *Lepus granatensis* – ibeeria jänes
* *Lepus timidus* – valgejänes
* *Lepus tolai* – tolai jänes

## Kultuur

* Ühistranspordis sõidu eest maksmata sõitjaid nimetatakse jänesteks.
* 24. detsembril 2000 avati Pihkva oblastis Mihhailovskojes mälestusmärk jänesele. Nimelt ajendas jänes Aleksandr Puškinit mitte sõitma Peterburi osalema dekabristide ülestõusus 1825. aasta detsembris. Ülestõus suruti maha, selle 5 osalejat hukati ning üle saja saadeti sunnitööle või Siberisse asumisele.

## Vaata ka

* küülik

## Viited

## Välislingid

* [Soomes pidas jänes varestega lahingut]
# Lauraasia

**Lauraasia** oli mesosoikumi lõpul eksisteerinud hiidmanner, mis tekkis Pangaea lagunemise tagajärjel ning lagunes ise seoses Atlandi ookeani basseini avanemisega Euraasia ja Laurentia (Põhja-Ameerika) mandriks.

## Vaata ka

* *Laurasiatheria*
# Lemmikloom

Kass ja koer on populaarsed lemmikloomad
Mõned lemmikloomade hauadki ei erine palju muude pereliikmete haudadest
**Lemmikloom** on koduloom, keda peetakse eeskätt kaaslasena või esteetilise rahulolu saamise eesmärgil, mitte aga majanduslikel põhjustel.

Populaarsemad lemmikloomad on imetajatest kassid, koerad, lisaks imetajatele peetakse koduloomadena ka närilisi, samuti paljusid linnu-, kala-, roomaja- ja kahepaikseliike.

## Lemmikloomana peetavaid loomi

* Aafrika kääbussiil
* Deegu
* Fennekrebane
* Hamster
* Hobune
* Kass
* Koer
* Küülik
* Merisiga
* Tšintšilja
* Valgetuhkur
* Rott

## Vaata ka

* Akvaariumikalad
* Eksootilised lemmikloomad
* Koduloom
* Põllumajandusloomad
* Toaloom
* Lemmikloomade parasiidid
* Lemmikloomade kiibistamine

## Välislingid