Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Emeeritus

**Emeeritus** (ladina keeles *emeritus*, lühend emer) on väljateeninu, ametist vanaduspuhkusele läinu (professor, luterliku kiriku vaimulik või muu ameti esindaja).

## Vaata ka

* emeriitadvokaat
* emeriitdotsent
* emeriitprofessor
# Indiana Ülikool

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Indiana ülikoolide süsteemist; sama nime all tuntakse ka Bloomingtonis asuvat linnakut Indiana Ülikool (Bloomington)* |

---

**Indiana Ülikool** on ülikool Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.

Ülikooli keskne linnak Indiana Ülikool (Bloomington) asub Bloomingtonis, ent Indiana Ülikoolile kuulub veel 5 ülikoolilinnakut Indiana osariigi eri linnades, mistõttu on tegu ühtselt hallatava ülikoolide süsteemiga. Lisaks haldab Indiana Ülikool koos Purdue Ülikooliga kolme linnakut Indianapolises, Fort Wayne'is ja Columbuses.
# Judaistika

**Judaistika** on teadusharu, mis tegeleb juutide kultuuri uurimisega.

Judaistika iseseisva teadusena sai alguse Saksamaalt.

## Judaistika Eestis

1934. aastal avati Tartu Ülikoolis judaistika õppetool. Kuni 1940. aastani tegutses see professor Lazar Gulkowitschi (1898–1941) juhtimisel. Neil aastatel oli see ainus koht Mandri-Euroopas, kus oli võimalik õppida judaistikat peaainena kolmes õppeastmes doktorikraadini välja.

## Vaata ka

* judaism

## Viited
# Kanada kobras

| Kanada kobras |
| --- |
|   |
| Kaitsestaatus |
|  Soodsas seisundis  (IUCN 3.1) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond | *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond |
Kobraslased *Castoridae*  |
| Perekond |
Kobras *Castor*  |
| Liik | **Kanada kobras**  |
| Binaarne nimetus |
| Castor canadensis Kuhl, 1820 |

**Kanada kobras** (*Castor canadensis*) on näriliste seltsi kopra perekonda kuuluv loom.

Sellesse perekonda kuulub peale kanada kopra veel teine liik, euroopa kobras. Nad on välimuselt ja eluviisilt väga sarnased.

Kanada koprad on väiksemad, väiksema ja ümarama peaga, lühema ja laiema koonuga, paksema, pikema ja tumedama aluskarvaga, laiema ja ovaalsema sabaga ning pikemate sääreluudega, mis võimaldab kanada kopral tagajalgadel paremini liikuda kui euroopa kopral. Ninaava on kanada kopral ruudukujuline, euroopa kopral kolmnurkne. Anaalnäärmed on kanada kopral väiksemad, paksema seinaga ja mahutavad vähem nõret.

Mingil määral erineb ka kobraste jaotus värvi järgi. Kanada kobrastest on 50% helepruunid, 25% punakaspruunid, 19% tumepruunid ja 6% mustad, euroopa kobrastest on 66% helepruunid, 20% punakaspruunid, 8% tumepruunid ja 4% mustad.

## Levik ja eluviis

Kolju
Kanada kobras on levinud Põhja-Ameerika metsavööndis. Tema levila vähenes kunagi küttimise tõttu tunduvalt, kuid on tänapäevaks pärast kaitseabinõude rakendamist ja reaklimatiseerimist peaaegu taastunud. Sellepärast kuulub kanada kobras soodsas seisundis liikide hulka.

Ta suudab elada isegi tiheda inimasustusega aladel. Väikest kopra asurkonda peetakse inimasustatud aladel isegi soovitatavaks.

Vangipõlves on kanada kopra eluiga ulatunud 19 aastani.

Kanada kobras saab vee all olla kuni veerand tundi järjest.

USA Montana osariigis teatakse 700 meetri pikkust kopratammi, mille kuhilpesa kõrgus ulatub iga-aastase juurdeehituse tõttu 13 meetrini.

Euroopas on Kanada kobras introdutseeritud ainult Soome. Ta on levinud Soome kagu- ja idaosas. Soomest on kanada kobras levimas Rootsi.

Euroopa ja kanada kobras ei anna omavahel järglasi. Euroopa kopral on 48 kromosoomi ja kanada kopral 40. Venemaal on tehtud rohkem kui 27 katset neid kaht liiki hübridiseerida, kasutades isast kanada ja emast euroopa kobrast. Tulemuseks oli üks surnult sündinud järglane.

## Kobras sümbolina

Ta on Kanada rahvusloom. Tema kujutis on Kanada 5-sendisel mündil. Mõnes Kanada piirkonnas peetakse teda siiski kahjuriks.

Kanada kobras on ka USA Oregoni osariigiloom. Ta on paljude insenere ettevalmistavate õppeasutuste, sealhulgas California Tehnoloogiainstituudi ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi embleemiks.

## Viited
# Mega-aasta

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib geoloogilisest ajaühikust; täheühendite Ma ja MA teiste tähenduste kohta vaata lehekülge MA.* |

---

**Mega-aasta** on ajavahemik üks miljon (106) aastat.

Mega-aasta lühendiks on "**Ma**" (10 Ma = 10 000 000 aastat), inglise keeles *My*. Mõistet kasutatakse geoloogias, paleontoloogias ja taevamehhaanikas. "M" on kümnendeesliite "mega" lühendiks.

Veel kasutatakse akronüüme MAT (miljon aastat tagasi). Näiteks 20 MAT = 20 000 000 aastat tagasi.

## Vaata ka

* kiloaasta
* giga-aasta
# Kriit (ajastu)

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
|  | järgnev | järgnev |
| M E S O S O I K U M | Kriit | Ülem-Kriit |
| Alam-Kriit |
| Juura | Ülem-Juura |
| Kesk-Juura |
| Alam-Juura |
| Triias | Ülem-Triias |
| Kesk-Triias |
| Alam-Triias |
|  | eelnev | eelnev |

**Kriit** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Kriit vastab ajavahemikule 145...65 miljonit aastat tagasi.

Kriit kuulub mesosoikumi aegkonda, olles selle noorimaks ajastuks. Kriidile eelneb juura ning järgneb kainosoikumi vanim ajastu paleogeen. Kriit jagatakse kaheks ajastikuks.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
* Kriit
# Paleotseen

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
| **U U S A E G K O N D** |  **Kvaternaar** | **Holotseen** |
| **Pleistotseen** |
|  **Neogeen** | **Pliotseen** |
| **Miotseen** |
|  **Paleogeen** | **Oligotseen** |
| **Eotseen** |
| **Paleotseen** |
| N | **eelnev** | **eelnev** |

**Paleotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Paleotseen vastab ajavahemikule 65,5...55,8 miljonit aastat tagasi.

Paleotseen kuulub Paleogeeni ajastusse, olles selle vanimaks ajastikuks. Paleotseenile eelneb Hilis-Kriit ning järgneb Eotseen.

Paleotseeni jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
# Eotseen

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
| **U U S A E G K O N D** |  **Kvaternaar** | **Holotseen** |
| **Pleistotseen** |
|  **Neogeen** | **Pliotseen** |
| **Miotseen** |
|  **Paleogeen** | **Oligotseen** |
| **Eotseen** |
| **Paleotseen** |
| N | **eelnev** | **eelnev** |

**Eotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Eotseen vastab ajavahemikule 55,8...33,9 miljonit aastat tagasi.

Eotseen kuulub Paleogeeni ajastusse. Eotseenile eelneb Paleotseen ning järgneb Oligotseen.

Eotseeni jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
# Oligotseen

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
| **U U S A E G K O N D** |  **Kvaternaar** | **Holotseen** |
| **Pleistotseen** |
|  **Neogeen** | **Pliotseen** |
| **Miotseen** |
|  **Paleogeen** | **Oligotseen** |
| **Eotseen** |
| **Paleotseen** |
| N | **eelnev** | **eelnev** |

**Oligotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Oligotseen vastab ajavahemikule 33,9...23,0 miljonit aastat tagasi.

Oligotseen kuulub Paleogeeni ajastusse, olles selle noorimaks ajastikuks. Oligotseenile eelneb Eotseen ning järgneb Miotseen.

Oligotseeni jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
# Miotseen

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
| **U U S A E G K O N D** |  **Kvaternaar** | **Holotseen** |
| **Pleistotseen** |
|  **Neogeen** | **Pliotseen** |
| **Miotseen** |
|  **Paleogeen** | **Oligotseen** |
| **Eotseen** |
| **Paleotseen** |
| N | **eelnev** | **eelnev** |

**Miotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Miotseen vastab ajavahemikule 23,0...5,3 miljonit aastat tagasi.

Miotseen kuulub Neogeeni ajastusse, olles selle vanimaks ajastikuks. Miotseenile eelneb Oligotseen ning järgneb Pliotseen.

Miotseeni lademed (ead) vastavalt Rahvusvahelise Stratigraafia Komisjoni järgi:

|  |  |
| --- | --- |
| Messinia | (7,246 – 5,332 MAT) |
| Tortoni | (11,608 – 7,246 MAT) |
| Serravalli | (13,65 – 11,608 MAT) |
| Langhi | (15,97 – 13,65 MAT) |
| Burdigali | (20,43 – 15,97 MAT) |
| Aquitani | (23,03 – 20,43 MAT) |

## Mandrite triiv Aafrika ja Euraasia vahel

Neogeenis oli Alpi mäestiku tekkimise kõrgperiood. Aquitanis (21–23 MAT) moodustasid tänapäeva Araabia meri ja Vahemere idaosa Tethyse ürgookeani. Aafrika ja Euraasia vahel ühendust ei olnud. Burdigalis umbes 17–18 MAT oli kitsas ühendustee, mille kaudu migreerusid mõned imetajad, näiteks *Dionysopithecus* (Dionysose inimahv). Tõestusmaterjali on saadud Hiina ja Vietnami leiukohtadest. Langhis umbes 14–15 MAT tekkis laiem ühendus Aafrika ja Euroopa vahel ja Aafrikast rändasid välja inimahvlased. Fossiilsete leidude põhjal arvatakse, et 13–7 MAT ei olnudki Aafrikas inimahve. Fossiile on leitud sellest ajast hulgaliselt Euraasiast.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
# Pliotseen

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
| **U U S A E G K O N D** |  **Kvaternaar** | **Holotseen** |
| **Pleistotseen** |
|  **Neogeen** | **Pliotseen** |
| **Miotseen** |
|  **Paleogeen** | **Oligotseen** |
| **Eotseen** |
| **Paleotseen** |
| N | **eelnev** | **eelnev** |

**Pliotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Pliotseen vastab ajavahemikule 5,33...1,80 miljonit aastat tagasi.

Pliotseen kuulub Neogeeni ajastusse. Pliotseenile eelneb Miotseen ning järgneb Pleistotseen.

5–6 miljonit aastat tagasi ilmusid vanimad hominiidid ehk inimlased.

Vanimad teadaolevad kivist tööriistad on leitud Etioopiast Gona’st 2 600 000 aastat tagasi (Olduvai kultuur) ja seda võib pidada paleoliitikumi ehk vanema kiviaja alguseks.

## Inimese evolutsioon

**Inimese evolutsioon Pliotseeni ajal**|  |

Näide: 2e +06 aastat = 2 miljonit aastat tagasi = 2 MAT.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
# Pleistotseen

|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
| **U U S A E G K O N D** |  **Kvaternaar** | **Holotseen** |
| **Pleistotseen** |
|  **Neogeen** | **Pliotseen** |
| **Miotseen** |
|  **Paleogeen** | **Oligotseen** |
| **Eotseen** |
| **Paleotseen** |
| N | **eelnev** | **eelnev** |

**Pleistotseen** on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Pleistotseen vastab ajavahemikule 2,588 (±0,005)...0,0115 miljonit (2 588 000–11 500) aastat tagasi.

Pleistotseen on kvaternaari ajastu vanem ajastik. Pleistotseenile eelneb pliotseen ning järgneb holotseen.

Sellesse aega jääb Acheuli kultuur, mis on vanema kiviaja arheoloogiline kultuur.

## Vaata ka

* Geokronoloogiline skaala
# Ülemklass

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib bioloogia mõistest, sotsioloogia mõiste kohta vaata artiklit ülemklass (sotsioloogia), matemaatika mõiste kohta vaata artiklit ülemklass (matemaatika).* |

---

**Ülemklass** on bioloogias taksonoomiline üksus või takson, mis eelneb vahetult klassile.
# Tetrapoodid

| Tetrapoodid Fossiilide leiud: hilisdevon – tänapäev |
| --- |
|  Tähniksalamander (*Salamandra salamandra*) |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Alamhõimkond |
Selgroogsed *Vertebrata*  |
| Ülemklass | **TetrapoodidTetrapoda* Broili, 1913 |
| Klaadid |
|

Kahepaiksed *Amphibia*
*Amniota* |

**Tetrapoodid** (*Tetrapoda*) on selgroogsete ülemklass, kuhu kuuluvad nelja jäsemega loomad. Kahepaiksed, roomajad (kaasa arvatud jalutud maod), dinosaurused, linnud ja imetajad on kõik tetrapoodid. Kõige varajasemad tetrapoodid olid devoni ajastu keskel elanud õhku hingavad kahepaiksed. Nende eellased olid sagaruimsed kalad (*Sarcopterygii*). Rootsi Uppsala ülikooli professori Per Ahlbergi sõnul elasid kõige varajasemad tetrapoodid karboniajastu alguses.

## Vaata ka

* Jäseme areng tetrapoodidel

## Viited