# 1904

◄ |
19. sajand |
**20. sajand**
| 21. sajand

◄ |
1870. aastad |
1880. aastad |
1890. aastad |
**1900. aastad**
| 1910. aastad
| 1920. aastad
| 1930. aastad
| ►

◄◄ |
◄ |
1900 |
1901 |
1902 |
1903 |
**1904**
| 1905
| 1906
| 1907
| 1908
| ►
| ►►

**1904. aasta** (**MCMIV**) oli 20. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta.

## Sündmused Eestis

* 30. jaanuar (ukj) – Londonis toimus legendaarne lühimatš, kus maadleja Georg Hackenschmidt võitis türklast Ahmed Madralit 44 sekundiga, pannes ta selili. Matši vaatas 10 000 pealtvaatajat.
* 9. veebruar (vkj vkj. 27. jaanuar) – algas Vene-Jaapani sõda, milles osales ka eesti sõjaväelasi.
* 24. mai / 6. juuni – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia").
* 7. juuli (vkj 24. juuni) – Vene-Jaapani sõda. Tartumaalt saadeti sõtta 800 alamtagavaraväelast, keda Tartust saatis rongile vähemalt 20 000 inimest.
* Juunis-augustis kogunesid 3760 mobiliseeritud tagavaraväelast Viru-, Tartu- ja Harjumaalt. Nad lülitati I armeekorpuse 37. jalaväediviisi.
* 21. juuli (ukj) – Johannes Trei tegi hammastega tõstmises maailmarekordi, kui ta tõstis 240 kg kaaluva raskuse maapinnast 15 cm kõrgusele.
* Septembris avas Tartus kunstnik Kristjan Raud oma õppestuudio.
* Septembris-novembris oli Tallinnas tuline valimisvõitlus saksameelsete ja edumeelsete eesti/vene seltskonnategelaste vahel.
* Oktoober-november. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti korralise nekrutivõtuga veel 3200 eestlast, kes saadeti sõtta.
* 22.–28. detsember (vkj 9.–15. detsember) – edumeelsed eesti/vene valimiskoalitsiooni liikmed võitsid Tallinna linnavolikogu valimised.
* Detsember. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti Venemaa sõjaväkke veel 2929 tagavaraväelast.
* Asutati VSDTP Tallinna komitee.
* Esimese eesti naisena sai akadeemilise hariduse arstiteadlane Selma Feldbach.

## Sündmused maailmas

### Jaanuar

*Vaata ka: jaanuar 1904*
* 7. jaanuar – kehtestati hädasignaal "CQD", mis kaks aastat hiljem asendati signaaliga "SOS."
* 11. jaanuar – Saksa Edela-Aafrikas (Namiibias) algas hererode ülestõus, mis kestis 1907. aastani.
* 17. jaanuar – Moskvas esietendus Anton Tšehhovi näidend "Kirsiaed".
* 22. jaanuar – Norra linn Ålesund põles maatasa. 12 000 inimest jäi peavarjuta.

### Veebruar

*Vaata ka: veebruar 1904*
* 5. veebruar – Jaapan katkestas igasugused läbirääkimised Venemaaga.
* 7. veebruar – USA-s põles suurem osa Baltimore'i linnast maatasa. Hukkus palju inimesi. Ainelist kahju hinnati 50 miljonile USA dollarile.
* 8.-9. veebruar – öösel ründasid Jaapani torpeedokaatrid Vene eskaadrit Port Arturi (Lüshuni) reidil ja vigastavad kolme laeva.
* 9. veebruar – jaapanlased võtsid Koreas võimu enda kätte.
* 10. veebruar – Jaapan kuulutas ametlikult sõja Venemaale (Vene-Jaapani sõda).
* 23. veebruar – Korea ja Jaapan sõlmisid liidu.
* 24. veebruar – Suurbritannia teatas oma neutraliteedist Ida-Aasias toimuvas sõjas.

### Märts

* 2. märts – Saksa keiser Wilhelm II rääkis niinimetatud Edisoni trumlile. See on maailma esimene säilinud "poliitiline" helidokument.
* 22. märts – ilmus esimene värvifoto ajalehe Daily Illustrated Mirror esiküljel.

### Aprill

* 8. aprill – Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa vahel sõlmiti rahvusvaheliste lepingute pakett, millega paranesid Prantsusmaa-Ühendkuningriigi suhted märkimisväärselt.
* 30. aprill – USA president Theodore Roosevelt avas Saint Louises maailmanäituse.

### Mai

* 26. mai – jaapanlased ründasid Kintšaud ja vallutasid 30. mail Dalnõi. Algas Port Arturi (Lüshuni) piiramine.

### Juuni

*Vaata ka: juuni 1904*
* 9. juuni – leidis aset Londoni sümfooniaorkestri esimene kontsert.
* 15. juuni – New Yorgis hukkus ühel lõbusõiduaurikul puhkenud tulekahjus ligi 1000 inimest. Enamik hukkunutest olid lapsed.
* 16. juuni – Soome senatiametnik Eugen Schauman tappis Nikolai Bobrikovi, kes oli alates 1898. aastast Soome kindralkuberner.

### Juuli

* 1. juuli – USA-s Saint Louises avati III suveolümpiamängud.
* 5. juuli – Soome kindralkuberneriks nimetati vürst Ivan Obolenski. Keiser pidas uue kuberneri esmaseks ülesandeks Soome sihipärast ühendamist Venemaaga.
* 21. juuli – avati 14 aastat ehitatud Siberi raudtee Moskvast Vladivostokki.
* 28. juuli – kirjutati alla Saksa-Vene kaubanduskokkuleppele.
* 28. juuli – Varssavi raudteejaamas tappis ühe anarhisti visatud pomm Vene siseministri Vjatšeslav von Plehwe.
* 29. juuli – Prantsusmaa katkestas diplomaatilised suhted Püha Tooliga.

### August

* 24. august – Vene-Jaapani sõda avaldas mõju ka sündmustele Euroopas. Suurbritannia ähvardas Saksamaad sõjaga, juhul kui viimane ei loobu söetranspordist Vene Balti mere laevastikule. Wilhelm II aga lubas oma nõole Nikolai II-le kindlat toetust ja teatas, et läheb neutraalsuse äärmise piirini.

### September

* 4. september – keiser Nikolai II ukaas määras kindlaks juutide liikumisvabadused Venemaal.
* 7. september – Tiibet ja Suurbritannia sõlmisid lepingu, mille järgi Tiibetist sai Briti vasallriik. Hiina valitsus avaldas protesti.
* 20. september – lennukiga Flyer 2 õnnestus vendadel Wrightidel sooritada lend mööda suletud ringi.

### Oktoober

* 6. oktoober – Hispaania sõlmis Prantsusmaaga salalepingu, mille järgi viimane tunnistas Põhja-Maroko Hispaania huvisfääri kuuluvaks.
* 22. oktoober – Varssavi, Vilniuse, Kiievi, Moskva ja Odessa sõjaväeringkondades toimusid tegevteenistusse kutsumise vastased meeleavaldused. Rahvas skandeeris: "Elagu Jaapan!" ja "Maha tsaar!"
* 30. oktoober – keiser Wilhelm II saatis tsaar Nikolai II-le liidulepingu visandi.

### November

* 8. november – Theodore Roosevelt valiti 26. USA presidendina oma ametikohale tagasi.
* 16. november – USA ostis 40 miljoni dollari eest kõik õigused Panama kanalile.
* 19. november – Washingtonis avati Saksa keisri kingitud Friedrich Suure mälestussammas.
* 29. november – Vene ülikoolides Peterburis ja Moskvas toimusid üliõpilaste ja tööliste demonstratsioonid Kaug-Idas toimuva sõja vastu.
* 30. november – Taga-Kaukaasias levis koolera.
* 30. november – jaapanlased vallutasid 203 m kõrguse strateegiliselt tähtsa künka Port Arturi sadamast läänes.

### Detsember

* 6. detsember – Ameerika president Theodore Roosevelt avaldas niinimetatud *corollarys* 1823. aastast pärit Monroe doktriini, mille järgi USA nägi endas Lõuna-Ameerika politseivõimu.
* 16. detsember – Jaapani sõjalaevad lahkusid Port Arthuri lähedalt, et sõita vastu lähenevale Vene Balti mere sõjalaevade eskaadrile.

### Veel huvitavat

* Inglismaal jõustus sõidukite registreerimise seadus. Esimese numbri "A1" sai Ruselli krahvi auto.
* Rosa Luxemburg mõisteti Saksa keisri solvamise pärast kolmeks kuuks vanglasse.
* juuli – teine Tour de France kujunes skandaalseks jandiks.
* november – Berliinis Leipziger Strassel avati Euroopa esimene laiatarbekaupade kaubamaja. Wertheimi kaubamaja sai eeskujuks teistele analoogilistele projektidele mujal.
* detsember – firma Renault võttis kasutusele hüdraulilised amortisaatorid.
* detsember – William Rubel leiutas ofsettrükimenetluse.

## Sündinud

 *Pikemalt artiklis Sündinud 1904*
* Helmi Vill - Eesti rahvalaulik
* 18. jaanuar – Cary Grant, näitleja (suri 1986)
* 22. jaanuar – George Balanchine, koreograaf (suri 1983)
* 22. jaanuar – Arkadi Gaidar, nõukogude kirjanik (suri 26. oktoobril 1941)
* 23. jaanuar – Karl Schlechta, Nietzsche-uurija
* 27. jaanuar – James Jerome Gibson, USA psühholoog
* 29. jaanuar – Arnold Gehlen, saksa filosoof ja sotsioloog (suri 1976)
* 2. veebruar – Bozorg ‘Alavī, pärsia kirjanik ja filoloog
* 2. veebruar – Valeri Tškalov, Nõukogude lendur
* 15. veebruar – Evald Tammlaan, eesti kirjanik ja publitsist (suri 17. märtsil 1945)
* 16. veebruar – George F. Kennan, USA diplomaat ja politoloog
* 21. veebruar – Aleksei Kossõgin, Nõukogude poliitik
* 1. märts – Glenn Miller, USA muusik
* 4. märts – George Gamow, füüsik
* 5. märts – Karl Rahner, teoloog
* 7. märts – Reinhard Heydrich, Kolmanda Riigi poliitik
* 20. märts – B. F. Skinner, psühholoog (suri 1990)
* 6. aprill – Kurt Georg Kiesinger, Saksa poliitik
* 22. aprill – Robert Oppenheimer, füüsik
* 24. aprill – Willem de Kooning, USA kunstnik
* 29. aprill – Karin Luts, eesti kunstnik
* 6. mai – Harry Martinson, rootsi kirjanik
* 9. mai – Gregory Bateson, USA antropoloog
* 11. mai – Salvador Dalí, kunstnik
* 15. mai – Emmi Haux, saksa kergejõustiklane
* 17. mai – Jean Gabin, näitleja (suri 1976)
* 20. mai – Margery Allingham, inglise kirjanik
* 22. mai – Paul Viiding, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija ja kriitik
* 2. juuni – Johnny Weissmüller, ujumise olümpiavõitja 1924, 1928 ja kuulus Tarzani osatäitja
* 12. juuni – Adolf Lindenbaum, Poola loogik ja matemaatik
* 25. juuni – Vladimir Kokkinaki, Nõukogude katselendur
* 5. juuli – Ernst Mayr, bioloog
* 8. juuli – Henri Cartan, prantsuse matemaatik
* 12. juuli – Pablo Neruda, tšiili luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1971
* 14. juuli – Isaac Bashevis Singer, juudi kirjanik
* 28. juuli – Pavel Tšerenkov, vene füüsik
* 3. august – Clifford Simak, USA kirjanik
* 4. august – Witold Gombrowicz, poola kirjanik
* 12. august – Aleksei Nikolajevitš, Venemaa troonipärija
* 22. august – Deng Xiaoping, Hiina poliitik
* 15. september – Umberto II, Itaalia kuningas
* 17. september – Jürgen Kuczynski, saksa ajaloolane
* 29. september – Nikolai Ostrovski, vene kirjanik
* 2. oktoober – Graham Greene, briti kirjanik
* 23. oktoober – Svjatoslav Roerich, vene kunstnik
* 17. november – Salomėja Nėris, leedu luuletaja
* 6. detsember – Ève Curie, prantsuse kirjanik
* 10. detsember – Antonín Novotný, Tšehhoslovakkia poliitik
* 23. detsember – Meta Kodanipork, eesti laulja
* 26. detsember – Alejo Carpentier, Kuuba kirjanik
* 29. detsember – Mihkel Hansen, Eesti poliitik
* 30. detsember – Dmitri Kabalevski, vene helilooja
* 30. detsember – Rudolf Sirge, eesti kirjanik

## Surnud

 *Pikemalt artiklis Surnud 1904*
* 3. jaanuar - Larin Paraske, isuri runolaulik
* 1. mai – Antonín Dvořák, Tšehhi helilooja
* 4. juuli – August von Husen, endine Tallinna linnapea
* 15. juuli – Anton Tšehhov, Vene kirjanik
* 28. september – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja
* 21. november – Nikolai Karl Otto von Wahl, baltisaksa poliitik ja mõisnik

## Nobeli auhinnad

* füüsika – John William Strutt, kolmas parun Rayleigh
* keemia – William Ramsay
* meditsiin – Ivan Pavlov
* kirjandus – Frédéric Mistral, José Echegaray Y Eizaguirre
* rahu – Institut de droit international

## Viited