Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Närilised

| Närilised |
| --- |
|  Orav |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts | **NärilisedRodentia*  |

**Närilised** (*Rodentia*) on imetajate klassi kuuluv selts.

Närilised on suhteliselt väikesed ja lühikeste jalgadega. Nende kehapikkus varieerub 5 cm-st (Aafrika pisihiir) 130 cm-ni (kapibaara).

## Süstemaatika

Näriliste seltsi kuulub 33 sugukonda umbes 480 perekonda umbes 2280 liigiga. Seega moodustavad närilised umbes 42% kõigist imetajate liikidest.

### Sugukondi

* Aguutilased
* Deegulased
* Hamsterlased
* Hiirlased
* Hüpiklased
* Kobraslased
* Merisigalased
* Nutrialased
* Okaslased
* Oravlased
* Unilased
* Villakhiirlased

Näriliseliikide jaotus sugukondadesse.
Üle poole liikidest kuulub hamsterlaste või hiirlaste sugukonda.
# Riik (bioloogia)

Taksonoomia
**Riik** on bioloogilises taksonoomias domeenist üks aste madalamal asetsev üksus. Üldiselt on riigist kõrgem üksus domeen ja madalam hõimkond.

Ajalooliselt oli bioloogilises taksonoomias riik kõrgeim üksus, kuid see muutus pärast kolme domeeni kontseptsiooni kasutuselevõttu 1990. aastal.

Eukarüoote on varem jagatud algul kolme ja seejärel nelja riiki (taimed, loomad, seened ja protistid). 2012. aasta seisuga on need arvatud aga viide suurde rühma (*Archaeplastida*, SAR, *Excavata*, *Amoebozoa* ja *Opisthokonta*), mida võib tinglikult pidada ka riikideks. Samas on jätkuvalt mõningaid eluslooduse rühmi, mille paigutus pole kindel ja mis võivad sellest viiesest jaotusest väljapoole jääda.

Arhede puhul on välja pakutud kolm riiki: DPANN, *Euryarchaeida* ja *Proteoarchaeota*.

## Taksonoomia ajalugu

| Linnaeus 1735 2 riiki | Haeckel 1866 3 riiki | Chatton 1937 2 ülemriiki | Copeland 1956 4 riiki | Whittaker 1969 5 riiki | Woese al. 1977 6 riiki | Woese al. 1990 3 domeeni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *(ei ole)* | Protistid | Prokarüoodid | Monera | Monera | Eubacteria | Bakterid |
| Archaebacteria | Arhed |
| Eukarüoodid | Protistid | Protistid | Protistid | Eukarüoodid |
| Vegetabilia | Taimed | Seened | Seened |
| Taimed | Taimed | Taimed |
| Loomad | Loomad | Loomad | Loomad | Loomad |
# Alamhõimkond

Taksonoomia
**Alamhõimkond** (*subphylum*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev takson hõimkonna ja klassi (ka ülemklassi) vahel.

## Zooloogias

* lülijalgsed (*Arthropoda*) on liigitatud alamhõimkondadesse trilobiidid, lõugtundlased, hulkjalgsed, heksapoodid ja vähid
* käsijalgsed (*Brachiopoda*): *Linguliformea*, *Craniformea* ja *Rhynchonelliformea*
* keelikloomad (*Chordata*) : mantelloomad, süstikkalad, selgroogsed.

Peamiselt zooloogias kasutusel olevat taksonit rakendatakse sarnaselt ka seente ja taimede bioloogilises taksonoomias.
# Selgroogsed

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on loomarühmast; punavetikate perekonnast vt artiklit Vertebrata (punavetikad)* |

---

| Selgroogsed |
| --- |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Alamhõimkond | **SelgroogsedVertebrata*  |

**Selgroogsed** ehk **vertebraadid** (*Vertebrata*) on keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond. Nagu nimetuski viitab, on kõigil selgroogsetel selgroog, mis on ühenduses koljuga. Selgroog ümbritseb seljaaju. Selgroogseid on kirjeldatud üle 66 170 liigi. Eestis on umbes 500 liiki selgroogseid.

Laiemas tähenduses on selgroogsed kõik keelikloomad.

Tinglikult liigitatakse selgroogsed viide rühma: kalad, kahepaiksed, roomajad, linnud ja imetajad. Viimased neli rühma on klassid, kalad on aga parafüleetiline rühm, mis moodustades klaadi, kuhu kuuluvad ka tetrapoodid. Varasemates klassifikatsioonides oli kasutusel ka kalade klass, kuid tänapäeval seda ei tunnustata.

Kõikidele selgroogsetele on omane kõrgem närvisüsteem ja suletud vereringe. Selgroogsete keha jaotub selgmiseks ja kõhtmiseks pooleks, kus esimeses asub alati peaaju ja teises pooles süda.

## Taksonoomia ja klassifikatsioon

Klassifikatsioon Janvieri (1981, 1997), Shu *et al*. (2003) ja Bentoni (2004) järgi.

* Alamhõimkond selgroogsed (*Vertebrata*)
	+ (määratlemata rühm) *Hyperoartia* (silmud)
	+ Klass †Conodonta
	+ Alamklass †Pteraspidomorphi
	+ Klass †Thelodonti
	+ Klass †Anaspida
	+ Klass †Galeaspida
	+ Klass †Pituriaspida
	+ Klass †Osteostraci
	+ Infrahõimkond Lõugsuused (*Gnathostomata*) (lõuaga selgroogsed)

* Klass †Placodermi
* Klass Kõhrkalad (*Chondrichthyes*)
* Klass †Acanthodii

* Ülemklass Luukalad (*Osteichthyes*)

* Klass Kiiruimsed (*Actinopterygii''*)
* Klass Sagaruimsed (*Sarcopterygii*)

* Alamklass *Coelacanthimorpha*
* Alamklass *Dipnoi*
* Alamklass Tetrapodomorpha (neljajalgsete eellased)

* Ülemklass Tetrapoodid (*Tetrapoda*) (nelja jäsemega selgroogsed)

* Klass Kahepaiksed (*Amphibia*)

* Klaad *Amniota*

* Klaad *Sauropsida* (roomajad ja linnud)

* Klass Linnud (*Aves*)
* Klass Roomajad (Reptilia)

* Klaad *Synapsida* (imetajatesarnased roomajad)

* Klass Imetajad (*Mammalia*)

† = väljasurnud

## Selgroogsete evolutsioon

Tulid maismaale devoni ajastul, 380 miljonit aastat tagasi. Esimene teadaolev maismaal elav selgroogne, *Icthyosesta* oli kahepaikne. Selle fossiile on leitud Gröönimaalt. Need amfiibid arenesid vihtuimsetest kaladest (*Rhipidistia*). Amfiibidest tekkisid omakorda reptiilid, kel tekkisid soomused, mis takistasid vee aurumist. Reptiilide munad olid kaetud kaitsva koorega, mis võimaldas poegi välja haududa ka maismaal. Vanim reptiilfossiil on leitud Kanadas, Nova Scotia's.

## Selgroogsed teadusuuringutes

Maailmas kasutatakse teadusuuringutel igal aastal vähemalt sadat miljonit selgroogset looma.

## Vaata ka

* keelikloomad
* selgrootud

## Viited
# Klass (bioloogia)

Taksonoomia
**Klass** (ladina keeles: *classis*) on bioloogilises taksonoomias hõimkonnast väiksem üksus, mis jaguneb seltsideks, mõnikord ka alamklassideks.
Näiteks: klass imetajad, putukad jne.
# Alamklass

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib bioloogia mõistest, sotsioloogia mõiste kohta vaata artiklit alamklass (sotsioloogia), matemaatika mõiste kohta vaata artiklit alamklass (matemaatika).* |

---

**Alamklass** on bioloogias taksonoomiline üksus või takson, mis järgneb mõnikord vahetult klassile.
# Selts (bioloogia)

Taksonoomia
**Selts** (ladina *ordo*) on bioloogilises taksonoomias klassist väiksem üksus, mis jaguneb sugukondadeks. Taimesüstemaatikas kasutatakse ka seltsist väiksemat üksust – alamseltsi, loomasüstemaatikas aga lisaks eelmainitule ülemseltsi, mis on seltsist kõrgem üksus, kuid klassist väiksem.

Eestikeelses terminoloogias moodustatakse seltside nimed taimede ja seente puhul lõpuliitega **-laadsed** (näiteks magunalaadsed) ja loomade puhul liitega **-lised** (näiteks kabjalised).

Ladinakeelses terminoloogias on seltside nimed taimede puhul lõpuliitega *-ales* (näiteks *Rosales*), lindude ja roomajate puhul lõpuliitega *-formes* (näiteks *Charadriiformes*).
# Sugukond (bioloogia)

Taksonoomia
**Sugukond** (*familia*) on bioloogilises taksonoomias lähedasi perekondi ühendav üksus. Lähedasi sugukondi ühendab selts.

Algses Linné süsteemis sugukond puudus.

Vajaduse korral jagatakse sugukond veel alamsugukondadeks (*subfamilia*), need omakorda sektsioonideks (*sectio*), need omakorda triibusteks (*tribus*).

Eesti keeles kasutatakse taime- ja seenesugukondade nimetuse lõpuna '-lised' (nt korvõielised, pilvikulised), loomade sugukondade puhul '-lased' (näiteks koerlibliklased, kaslased), ladina keeles alati *-ae*, alamsugukonnal *-inae*, sektsioonil *-oideae*, triibuse nimetuse puhul *-ini* (nt *Hominidae*, *Noctuinae*).
# Hiirlased

| Hiirlased |
| --- |
|  Kaelushiir |
| Taksonoomia |
| Riik |
Loomad *Animalia*  |
| Hõimkond |
Keelikloomad *Chordata*  |
| Klass |
Imetajad *Mammalia*  |
| Selts |
Närilised *Rodentia*  |
| Sugukond | **HiirlasedMuridae*  |

**Hiirlased** (*Muridae*) on sugukond näriliste seltsis, imetajate klassis.

Sugukonda kuulub 150 perekonda kokku ligikaudu 710 liigiga.

## Eesti liigid

Eestis elab 7 liiki hiirlasi.

* Rändrott, *Rattus norvegicus*
* Kodurott, *Rattus rattus*
* Koduhiir, *Mus musculus*
* Juttselg-hiir, *Apodemus agrarius*
* Väike-metshiir, *Apodemus uralensis*
* Kaelushiir, *Apodemus flavicollis*
* Pisihiir, *Micromys minutus*

## Alamsugukonnad

* *Deomyinae*
* *Gerbillinae* (liivahiirlased; nende hulka kuuluvad liivahiired)
* *Leimacomyinae*
* *Lophiomyinae*
* *Murinae* (nende hulka kuuluvad meie tavalised rotid ja hiired)

## Vaata ka

* hamsterlased
* karihiirlased
# Alamsugukond

**Alamsugukond** (*subfamilia*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev sugukonna (*familia*) sisene takson.

Üks sugukond võib olla jaotatud mitmeks alamsugukonnaks.
# Kaitsestaatus

Liigi **kaitsestaatus** (ka **kaitseseisund**) on indikaator, mis märgib selle liigi tõenäosust püsida elus praegusel ajahetkel ja lähitulevikus. Kaitseseisundi määratlused (täpsemalt ohustatuse kategooriad) on välja töötanud IUCN.

Euroopa Ühenduse (EÜ) elupaigadirektiivi kohaselt nende elupaika või liiki mõjutavate tegurite koostoime, mis võib halvendada liigi jaotumust, struktuuri, toimet või arvukust.

## Vaata ka

* CITES
* Punane nimestik
# Rahvusvaheline Looduskaitseliit

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu peakorter Šveitsis Glandis
**Rahvusvaheline Looduskaitseliit** (ingliskeelne lühend **IUCN** (*International Union for the Conservation of Nature*, viimasel ajal levinum nimevariant on *World Conservation Union*, eesti keeles kasutusel ka nimetus Maailma Looduskaitseliit) on riikide, valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide ülemaailmne liit. 2007. aasta algusest on Eesti Rahvusvahelise Looduskaitseliidu liige.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu algatusel hakati koostama rahvusvahelisi punaseid raamatuid (punaseid nimestikke), liikide ja elupaikade seisundi hinnanguid.

## Eesmärgid

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu põhilised eesmärgid on:

1. kindlustada looduse, eeskätt selle edasiseks arenguks vajaliku elustiku mitmekesisuse säilimine,
2. tagada loodusvarade kasutamine mõistlikult, õiglaselt ja säästvalt ning
3. väärtustada ühiskonnas niisuguseid eluviise, mis võimaldaks nii hea elukvaliteedi kui ka kooskõla muude biosfääri osadega.

Rahvusvahelises Looduskaitseliidus algatati veebruaris 2004 tegevusprogramm Countdown 2010 (), mille eesmärk on, et kõik Euroopa Liidu valitsused on aastaks 2010 võtnud tarvitusele vajalikud meetmed liikide vähenemise peatamiseks. IUCN peab ka maailma ohustatud liikide andmebaasi ehk punast nimestikku.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu konventsioonid:

* CITES
* Ramsari konventsioon
* Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon

## Vaata ka

* Rahvusvahelise Looduskaitseliidu kaitseala kategooriad
* Rahvusvahelise Looduskaitseliidu soovitused ökoloogiliseks taastamiseks

## Viited

## Välislingid

* Gruusias Gudauri suusakuurordis rahvusvaheline Kaukasuse bioloogilise mitmekesisuse konverents «Countdown 2010 in Caucasus»
* Euroopa Parlamendi vastuvõetud tekstid. Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks
* IUCN Red List of Threatened Species
* International Union for Conservation of Nature - IUCN
* Eesti punane raamat
* Zooloogia ja Botaanika Instituut
# Soodsas seisundis

**Soodsas seisundis** (inglise *least concern*, lühendatult LC) on üks Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) kaitsestaatuse kategooriatest, mis määratakse elusolevale taksonile, mille ökoloogilist seisukorda on hinnatud ning mis ei kvalifitseeru ühegi muu kategooria alla. Teisisõnu pole soodsas seisundis liigid ei hävinud ega ohustatud. Nende hulka kuuluvad paljud tavalised liigid, näiteks kaljutuvi, harilik kadakas, koduhiir ja inimene.

Liiki ei saa tunnistada soodsas seisundis olevaks, kui tema arvukust ja seisundit ei ole hinnatud. Vaja on adekvaatset infot, et hinnata otseselt või kaudselt liigi väljasuremisriski selle leviku ja arvukuse põhjal.

Soodsas seisundis olevaks on 2023. aasta seisuga kuulutatud 77 491 taksonit. Sellesse kategooriasse kuulub 48642 loomaliiki ja 531 alamliiki, samuti 54 alampopulatsiooni; 28638 taimeliiki koos 531 alamliigi ja varieteediga ja 211 seeneliiki. Soodsas seisundis ei ole ühtki protisti, samas on IUCN hinnanud vaid nelja nendesse riikidesse kuuluva liigi seisukorda. Inimene tunnistati ametlikult soodsas seisundis olevaks 2008. aastal.

## Viited
# Integrated Taxonomic Information System

ITIS-e logo
**Integrated Taxonomic Information System** ehk **ITIS** on taksonoomiline andmebaas. ITIS-esse lisatakse, seal töödeldakse ja sinna kogutakse ning sealt saab otsida liikide taksonoomilist informatsiooni, peamiselt Põhja-Ameerika taimede, loomade, seente ja mikroobide kohta.

Igale taksonikirjele lisatakse taksonoomiline seerianumber (*taxon serial number*; *TSN*). 2014. aasta 7. aprilli seisuga on andmebaasis 646 069 sissekannet.

ITIS moodustati 1996. aastal algselt Ameerika Ühendriikides mitmeid valitsusasutusi ühendava projektina. Praegu osalevad ITIS-e töös partnerluse vormis lisaks USA-le ka Kanada ja Mehhiko agentuurid, teised organisatsioonid ja taksonoomiaspetsialistid. ITIS on ka Species 2000 ja Global Biodiversity Information Facility (GBIF) partner.

2001. aasta juunis otsustasid varem eraldi töötanud ITIS ja Species 2000 luua koostööna globaalse taksoninimede andmebaasi "Catalogue of Life" (CoL), millest igal aastal antakse välja üks versioon.

Lisaks ingliskeelsele biosüstemaatika andmebaasile on ITIS-el ka prantsuskeelne andmebaas **Système d'information taxonomique intégré** (SITI), mida haldab Canadian Biodiversity Information Facility ja hispaaniakeelne andmebaas, mida haldab Mehhiko.

## Viited

## Välislingid

* ITIS-e koduleht
* Système d'information taxonomique intégré (SITI) otsingulehekülg
* ITIS-e partnerid
# Catalogue of Life

**"Catalogue of Life"** ehk **CoL** on Species 2000 ja ITIS-e käivitatud projekt, mis loodi 2001 aasta juunis. CoL-i eesmärk on koostada kõikide maailma elusorganismide kataloog. Igal aastal antakse kataloogina välja üks fikseeritud versioon.

CoL-i lisatakse, töödeldakse ja kogutakse ning saab otsida liikide taksonoomilist informatsiooni.

"Catalogue of Life" on Global Biodiversity Information facility (GBIF) ja Elu entsüklopeedia (EOL) taksonoomiline andmebaas.

Laiem kasutajaskond saab taksonoomilist andmebaasi kasutada järgmisi elektroonilisi andmesideliine pidi:

* täiendatakse regulaarselt: Veebipõhine kataloog
* üks fikseeritud versioon: Annual Checklist.

## Fikseeritud versioonid

* 2015 Annual Checklist, 1, 606554 liiki
* 2014 Annual Checklist, 1, 578063 liiki
* 2013 Annual Checklist, 1, 352112 liiki
* 2012 Annual Checklist, 1, 404038 liiki
* 2011 Annual Checklist, 1, 347224 liiki
* 2010 Annual Checklist, 1, 257735 liiki
* 2009 Annual Checklist, 1, 160711 liiki
* 2008 Annual Checklist, 1,105,589 liiki
* 2007 Annual Checklist, 1, 008965 liiki
* 2006 Annual Checklist, 884552 liiki
* 2005 Annual Checklist, 526323 liiki.

### 2014. aasta fikseeritud versioon

*Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist* sisaldab 143 andmebaasi infot 1 578 063 liigi kohta.

## Viited

## Välislingid

* "Catalogue of Life'i" koduleht
* Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit "en:Catalogue of Life" seisuga 26.04.2014.*
# Animal Diversity Web

**Animal Diversity Web** (lühend **ADW**) on internetipõhine andmebaas ja veebientsüklopeedia, kuhu kogutakse loodusajaloolist ja taksonoomilist informatsiooni peamiselt loomade kohta. Lisaks on võimalik tutvuda loomafotode, häälte salvestistega ja külastada virtuaalset muuseumi.

Animal Diversity Webi asutas 1995. aastal Michigani Ülikooli bioloogia professor Philip Myers.

Sissekanded loomaliikide kohta kirjutavad nii Ameerika Ühendriikides asuvate kolledžite õpilased kui ka õpetajad. Sissekandeid redigeerivad professorid ja ADW kaastöölised.

Animal Diversity Webi kasutades soovitatakse viitamisel kasutada järgmisi andmeid: Myers, P., R. Espinosa, C. S. Parr, T. Jones, G. S. Hammond, and T. A. Dewey. 2014. The Animal Diversity Web (online). Accessed at

## Välislingid

* Animal Diversity Webi avaleht
* Jim Erickson,Revamped Animal Diversity Web reaching millions worldwide 18 years after launch, News Service, Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Animal Diversity Web seisuga 11.04.2014.*