# Serbisko-chorwatska rěc

|  |
| --- |
| Српско-хрватски језики Srpsko-hrvatski jezici serbisko-chorwatske rěci |
| kraje | Serbiska, Chorwatska, Bosniska a Hercegowina, Carnogórska, a dalšne |
| powědarje | 20 milionow |
| znamjenja a klasifikacija |
| klasifikacija | Indoeuropske rěcy
Słowjańske rěcy
Pódpołdnjowosłowjańske rěcy
serbisko-chorwatska rěc |
| pismiki | cirilica a łatyńske |
| oficielny status |
| oficielna rěc | Serbiska, Chorwatska, Bosniska a Hercegowina, Carnogórska |
| **rěcne kody** |
| ISO 639-3 (SIL):
  |
hbs
 |
| **Wikipedija** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | Woglědaj k wikipediji **sh.wikipedia.org**! |

 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | p • d • w |  |

 |

Etno-politiske warianty Serbo-Chorwatskeje rěcy abo Serbo-Chorwatski diasystem (z lěta 2006)
**Serbisko-Chorwatska rěc** abo **chorwatsko-serbiska rěc** słuša do kupki pódpołdnjowosłowjańskich rěcow.

Serbisko-chorwatska rěc jo była oficielna rěc Jugosłowjańskeje gromaźe z makedońskeju a słowjeńskeju rěcu. Prědny raz jo se zapśimjeśe serbisko-chorwatska rěc naspomniło w lisće słowjeńskego rěcywědnika Jerneja Kopitara. Oficielnje jo se zachopiło wužywaś wót 1921 do lěta 1993 ako termin, kótaryž wopisujo dialekty powědane w Serbiskej, Chorwatskej, Carnej Górje a w Bosniskej a Hercegowinje. Zakład toś teje rěcy jo štokawski dialekt ale su teke ekawske, jekawske a ikawske wugranjanja dopušćone.

Gaž jo se Jugosłowjańska rozpadnuła, su dostali serbiska, chorwatska, bosniska a na kóncu carnogórska rěc status samostatneje rěcy. Źinsa jo słowo serbisko-chorwatska rěc kontrowersne pšašanje dla stawiznow, politiki a měnjatego wóznama słowa rěc. Někotare mysle až jo to jadna rěc, druge až stej to rozdźělnej samostatnej rěcy. Mjazy sobu rozmějobne formy toś teje rěcy wužywaju se z drugimi mjenjami w źinsajšnej Serbiskej, Carnej Górje, Chorwatskej a Bosniskej a Hercegowinje a teke se derje rozměju w Makedońskej a w Słowjeńskej.

## Stawizny

W drugej połojcy 19 stolěśa, serbiske spisowaśele na cole z Wukem Stefanowićom Karadźićom a chorwatske spisowaśele na cole z Ljudewitom Gajom a Dźurom Danićićom, su se rozsuźili wužywaś štokawski nejwěcej rozšyrjony dialekt ako zakład standardneje formy serbisko-chorwatskeje rěcy. Wuk jo reforměrował serbiski cyriliski alfabet a Gaj a Danićić łatyński chorwatski alfabet.

Z pódpisanim wienskego dogrona w lěśe 1850, mjazy serbiskimi a chorwatskimi spisowaśelami a rěcywědnikami, jo se stwóriła jadna rěc na zakłaźe dialektow: serbisko-chorwatska abo chorwatsko-serbiska rěc. To jo była kumštnje zjadnośona rěc.

W Kralojstwje Serbow, Chorwatow a Słowjeńcow jo jugosłowjańšćina była oficielna rěc. W drugej komunistiskej Jugosłowjańskej stej Matica srpska a Matica hrvatska pódpisałej Novosadske dogrono z prědnym artiklom:

Narodna rěc Serbow, Chorwatow a Carnogórjańcow jo jadna rěc. Literarna rěc wuwita na zakłaźe dweju zakładneju centrowu Beograd a Zagreb jo togodla zjadnośona, z dwěma wugranjanjoma, jekawskim a ekawskim.

Nowosadske dogrono jo było zakład rěcneje politiki w Jugosłowjańskej. Howacej su Chorwaty byli pśeśiwo tomu dogronoju, dokulaž su wobglědowali ako wopyt serbizacije chorwatskego idioma. Po napnětosćach w lěśe 1970 a pó rozpaźe Jugosłowjańskeje wětšyna powědajucych pomjenjujo swóju rěc serbiska, pak chorwatska, pak bosniska, pak carnogórska rěc.

## Narěcy

Serbisko-Chorwatska rěc ma cełu mań narěcow, kótarychž granice njemakaju sez granicami krajow.
Su tśi głowne narěcy:

* **štokawska** (Serbiska, Bosniska, Carnogórska a Chorwatska) - město *co* se groni *što* , a kótaraž ma tśi wersije:
	+ ekawska (Serbiska a pódzajtšna Chorwatska) - město starosłowjanskego *\*ě* (jać) se groni *e*
	+ jekawska (Chorwatska, Bosniska, Carnogórska) - město starosłowjanskego *\*ě* (jać) se groni *je* abo *ije*
	+ ikawska (Chorwatska, Bosniska) - město starosłowjanskego *\*ě* (jać) groni se *i*
* **kajkawska** (pódpołnocna Chorwatska) - město *co* se groni *kaj* a město starosłowjanskego *\*ě* (jać) se groni *e*
* **čakawska** (pódwjacorna Chorwatska) - město *co* se groni *ča*, hejnak štokawski ma teke wersije: ekawsku, jekawsku a ikawsku.

## Serbisko-chorwatski alfabet

W serbisko-chorwatskej rěcy w Bosniskej-Hercegowinje, Carnogórskej a Serbiskej stej wužywane łatyńske pismiki a cirylica. W Chorwatskej jano łatyńske.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cirylica | А а | Б б | В в | Г г | Д д | Ђ ђ | Е е | Ж ж | З з | И и | Ј ј | К к | Л л | Љ љ | М м |
| łatyńske | A a | B b | V v | G g | D d | Đ đ | E e | Ž ž | Z z | I i | J j | K k | L l | Lj lj | M m |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cirylica | Н н | Њ њ | О о | П п | Р р | С с | Т т | Ћ ћ | У у | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Џ џ | Ш ш |
| łatyńske | N n | Nj nj | O o | P p | R r | S s | T t | Ć ć | U u | F f | H h | C c | Č č | Dž dž | Š š |

## Pśikład

Zastojnstwowy komunikat z Bosniskeje-Hercegowiny:

* bosniski: *SAOPŠTENJE ZA JAVNOST: Bosna i Hercegovina očekuje povećanje kreditnog rejtinga. U martu 2004. godine, Agencija Moody's dodijelila je Bosni i Hercegovini prvi suvereni kreditni rejting, B3 sa pozitivnim izgledima. U svjetlu značajnog napretka u izgradnji države od dodjele prvog kreditnog rejtinga, Moody's razmatra moguće povećanje rejtinga Bosne i Hercegovine.*
* chorwatski: *PRIOPĆENJE ZA JAVNOST: Bosna i Hercegovina očekuje povećanje kreditnog rejtinga. U ožujku 2004. godine, Agencija Moody's je dodijelila Bosni i Hercegovini prvi suvereni kreditni rejting, B3 sa pozitivnim izgledima. U svjetlu značajnog napretka u izgradnji države od dodjele prvog kreditnog rejtinga, Moody's razmatra moguće povećanje rejtinga Bosne i Hercegovine.*
* serbiski (łatyński): *SAOPŠTENJE ZA JAVNOST: Bosna i Hercegovina očekuje povećanje kreditnog rejtinga. U martu 2004. godine, Agencija Moody's dodelila je Bosni i Hercegovini prvi suvereni kreditni rejting, B3 sa pozitivnim izgledima. U svetlu značajnog napretka u izgradnji države od dodele prvog kreditnog rejtinga, Moody's razmatra moguće povećanje rejtinga Bosne i Hercegovine.*
* serbiski (cyrylica): *САОПШТЕЊЕ ЗА ЈАВНОСТ: Босна и Херцеговина очекује повећање кредитног рејтинга. У марту 2004. године, Агенција Moody's доделила је Босни и Херцеговини први суверени кредитни рејтинг, Б3 са позитивним изгледима. У светлу значајног напретка у изградњи државе од доделе првог кредитног рејтинга, Moody's разматра могуће повећање рејтинга Босне и Херцеговине.*

## Rozdźěle

| Engelšćina | Dolnoserbšćina | Chorwatska rěc | Serbiska rěc |
| --- | --- | --- | --- |
| Compare | Pśirownanje | Usporedba | Поређење (Poređenje) |
| Europe | Europa | Europa | Европа (Evropa) |
| Netherlands | Nižozemska | Nizozemska | Холандија (Holandija) |
| Italians | Italianarje | Talijani | Италијани (Italijani) |
| Universe | Uniwersum, swětnišćo | Svemir | Васиона (Vasiona) |
| Spine | Rěp | Kralježnica | Кичма (Kičma) |
| Air | Pówětš | Zrak | Ваздух (Vazduh) |
| Education | Kubłanje, wukubłanje | Odgoj | Васпитање (Vaspitanje) |
| Week | Tyźeń | Tjedan | Седмица (Sedmica) |
| History | Historija | Povijest | Историја (Istorija) |
| Pantaloons | Zec | Hlače | Панталоне (Pantalone) |
| Belly | Brjuch | Trbuh | Стомак (Stomak) |
| Science | Wědomnosć | Znanost | Наука (Nauka) |
| Personally | Wósobinski | Osobno | Лично (Lično) |
| Persona | Wósoba | Osoba | Лице (Lice) |
| United Nations | Zjadnośone narody | Ujedinjeni Narodi | Уједињене Нације (Ujedinjene Nacije) |
| Bread | Klěb | Kruh | Хлеб (Hleb) |
| Artificial | Kumštny | Umjetno | Вештачки (Veštački) |
| Cross | Kśica | Križ | Крст (Krst) |
| Democracy | Demokratija | Demokracija | Демократија (Demokratija) |
| Detection | Dopóznaśe | Spoznaja | Сазнање (Saznanje) |
| Island | Kupa | Otok | Острво (Ostrvo) |
| Officer | Oficěr | Časnik | Официр (Oficir) |
| Road traffic | Wobchad | Cestovni promet | Друмски саобраћај (Drumski saobraćaj) |
| Autobahn | Awtodroga | Autocesta | Аутопут (Autoput) |
| Length | Dłujkosć | Duljina | Дужина (Dužina) |
| Association | Towaristwo | Udruga | Удружење (Udruženje) |
| Factory | Fabrika, gótnica | Tvornica | Фабрика (Fabrika) |
| General | Powšykny | Opće | Опште (Opšte) |
| Christ | Kristus | Krist | Христос (Hristos) |
| I'm sorry | Wódajśo | Oprosti | Извини (Izvini) |
| Native language standard | Maminorěcny standard | Materinski jezićni standard | Матерњи језички стандард |

Słowjańske rěcy

|  |  |
| --- | --- |
| pódzajtšnosłowjańske rěcy: | Běłorušćina - Rusojšćina - Rusińšćina - Rutenšćina† - Stara pódzajtšnosłowjańšćina† - Stary Nowgorodski dialekt† - Ukrainšćina - Pódwjacornopolešćina |
| pódwjacornosłowjańske rěcy: | Češćina - Knaanšćina† - Pólšćina - Połobšćina† - Pomoranšćina (Kašubšćina, Słowińšćina†) - Serbšćina (Dolnoserbšćina - Górnoserbšćina - Pódzajtšnoserbske dialekty) - Słowakšćina |
| pódpołdnjowosłowjańske rěcy: | Bulgaršćina (Banatska Bulgaŕska rěc) - Bosnišćina - Chorwatšćina (Hradska rěc, Molizanska rěc) - Carnogóršćina - Serbišćina - Serbisko-chorwatska rěc - Makedońšćina - Słowjeńšćina (Prekmurska rěc, Rezijanska rěc) - Stara Cerkwinosłowjańšćina† - Cerkwinosłowjańšćina† |
| skonstruěrowane słowjańske rěcy: | Mjazysłowjańšćina - Slovio - Glagolica |
| fiktiwne słowjańske rěcy: | Lydnevi - Mrezisk - Seversk - Sevorian - Skuodian - Slavisk - Slaveni - Vozgian - Wenedyk |
| drugi: | Prasłowjańšćina† |
|  | † wumarłe |