Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Cumhuriyet

**Cumhuriyet** — halq tarafından (adetince umumiy saylavlar vastasınen) idare etilgen bir devlettir.

## Bularnı da baqıp çıqıñız

* Qırım Halq Cumhuriyeti
* Qırım Muhtar Cumhuriyeti
# Tamır halqları

Ayli Keskitalo — Avropa tamır halqlarınıñ biri saamlarnıñ temsilcisi, 2005-2007 seneleri Norvegiya saamlar parlamentiniñ prezidenti
Filippinler tamır halqlarınıñ biri aetlarnıñ temsilcisi. Panay adası
**Tamır halqları** - tarihiy bir bütünlikke ve medeniy bir ortaqlıqqa saip, aynı zamanda işğal ve ya kolonizatsiyadan evel o topraqlarnıñ asıl saipleri olğan ve bundan sebep özlerini çoqluqnıñ (basqın) medeniyetinden farqlı körgen ve öz medeniyetlerini, öz-özüni idare etüv aqqına saip olmaq istegen halqlarğa, cemaatlarğa ve ya milletlerge berilgen isimdir.

1994 senesi BM Baş Assambleyası avgustnıñ 9 Dünya tamır halqlarınıñ halqara künü dep ilân etti.

## Ukraina tamır halqları

Qırımtatarlar, qaraylar ve qırımçaqlar Ukrainanıñ tamır halqlarıdır. Qalğan qavimler Ukraina milliy azlıqları olıp, Vatanı Ukraina tışında olğan diasporalarnı teşkil eteler.

## İhtarlar

Alıntı hatası: `<references>` üzerinde tanımlanan "РГАО61-295" adındaki `<ref>` etiketi önceki metinde kullanılmıyor.

Alıntı hatası: `<references>` üzerinde tanımlanan "ЭСЭП" adındaki `<ref>` etiketi önceki metinde kullanılmıyor.

## Edebiyat

* *Л. Нагорна*. Корінні народи // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.367 ISBN 978-966-611-818-2.
* *М. О. Медведєва*. Корінні народи // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т. /Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К: Знання України, 2004 — Т.1 — 760с. ISBN 966-316-039-X
* *Грег Пельцер, Хізер Екснер*. Формування сучасної держави і корінні народи // University of the Arctic, 2011. (Перевірено 8 грудня 2011)

## Bağlantılar

* Tamır halqlar // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол. Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — ISBN 966-7492-03-6.
* Туземне (аборигенне, автохтонне, корінне, перше) населення // Етнічність: енциклопедичний довідник / В. Євтух; Нац. пед. ун-т імені М. Драгоманова, Центр етноглобалістики. — К. : Фенікс, 2012. — С. 308. — 396 с.
* *Соколовський С.* Категорія «корінні народи» в російській політиці, законодавстві і науці 13 iyünniñ 2013 s. arhivlengen.
* **Birleşken Milletler vesiqaları:**
	+ Конвенція про корінні народи і народи, що ведуть племінний спосіб життя в незалежних країнах (Конвенція МОП № 169), 1989
	+ корінних народів
	+ Декларація Організації Об'єднаних Націй про права корінних народів. Прийнята резолюцією 61/295 Генеральної Асамблеї від 13 вересня 2007 року. (Перевірено 25 жовтня 2011)
* **Halqara teşkilâtlar:**
	+ «Хто такі корінні народи?» // ООН (англ.)
	+ форум ООН у справах корінних народів (англ.)
* **Ükümetke bağlıolmağan teşkilâtlar:**
	+ Союз саамів
# Küreş

Ulyanovskta Sabantuy bayramında küreş
**Küreş** (başqırtça *көрәш*, qazahça *күрес*, qırğızca *күрөш*, qazantatarca *көрәш, kөrəş*, özbekçe *kurash*, çuvaşça *кӗрешӳ*) — türkiy halqlarnıñ ananeviy sport çeşitidir, milliy quşaq küreşi. Küreş, başqırtlar, qazan tatarları ve çuvaşlarnıñ Sabantuy, Cıyın ve Akatuy milliy bayramlarınıñ müim parçasıdır.

## Tarih

Küreş ne vaqıt peyda olğanı tam belli degil. Yarışlar bayramlar, toylar, büyük bazarlarda keçirile edi. Küreş – mustaqil sport çeşitidir.

1998 senesi Taşkentte Asiya, Afrika ve Avropa 28 memleketleriniñ temsilcileri iştiragınen «Küreş Halqara Birligi» teşkil etildi.

Rusiye pulu «Küreş»
## İhtarlar

## Bağlantılar

* Küreş halqara birligi
* Avropa Küreş Konfederatsiyası
* Ukraina küreş federatsiyası 2 avgustnıñ 2013 s. arhivlengen.
* Yapon küreş federatsiyası
* Küreş yarışlarınıñ halqara qaideleri
* Quşaq küreşini 4 oktâbrniñ 2013 s. arhivlengen.ñ VI Çempionatı
* Sabantuy bayramında küreş aqqında video
* Başqırtistanda küreş 26 oktâbrniñ 2013 s. arhivlengen.
* Kezlevde küreş. Turnir aqqında video 13 sentâbrniñ 2013 s. arhivlengen.

## Edebiyat

* *Р.А. Султангареева.* Башкирська народний куреш. Кітап (видавництво). Уфа 2009 ISBN 978-5-295-04925-5
# YouTube

**YouTube** ([ˈjuːtjuːb] *yutüb*, *yutyüb*) ya da **yutub** — internet videohosting ve media leyhası. Yutub internette endi eñ meşur videohosting oldı.
# Moñğol Ulusı

‌

| Moñğol Ulusı
 |
| --- |
| *Монгол Улс* |
|  |  |
| bayraq
 | tuğra
 |
|  |
| Milliy şiar: *yoq* |
| Moñğol Ulusı milliy gimni
 |
| **Mustaqillik tarihı** | 1921 s. iyül 11 (Çinden) |
| **Resmiy til** | moñğol tili
 |
| **Laf etilgen başqa tiller** | qazah tili
 |
| **Paytaht** | Ulaanbaatar |
| **Eñ balaban şeerler** | Ulaanbaatar, Erdenet, Darhan‌
 |
| **Devlet qurumı** | parlament cumhuriyeti‌
 |
|  • Prezident
 | Uhnaagiyn Hurelsuh[d]‌
 |
|  • Baş nazir
 | Nyam-Osoryn Uchral[d] |
| **Meydanlıq**   • Cemi   • Suv (%)
 |  1 564 116 km² (18-inci) 0,6 %
 |
| **Eali**   • Cemi   • Eali sıqlığı
 | 138-inci ▲3 409 939 kişi (2021) 2,18 kişi/km²
 |
| **UİM** (nominal)   • Cemi   • Can başına
 | ▲16,8 mlrd. $ (2022)
 |
| **UİM** (SAQP)   • Cemi   • Can başına
 |  |
| **İİİ** | 0,739 |
| **Para birlemi** | togrog (MNT)
 |
| **İnternet domeni** | .mn
 |
| **Telefon kodu** | +976
 |
| **Saat quşağı** | UTC+7 … +8
 |

**Moñğol Ulusı**, **Moğolistan** yada **Moñğolistan** (moñğolca *Монгол улс* – *Mongol uls*) – orta Asiyada bir ulus.

## Atıflar