Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# The Walt Disney Company

| The Walt Disney Company |
| --- |
|  |
| Industrija | Medijska kuća |
| Osnivač(i) | Walt Disney i Roy Oliver Disney |
| Sjedište | Burbank, Kalifornija, SAD |
| Ključne osobe | Robert A. "Bob" Iger, Roy E. Disney, Steve Jobs i Anne Sweeney |
| Zaposleni | 150.000 |
| Veb-sajt | www.disney.com |

**The Walt Disney Company**, poznatija po skraćenom nazivu **Disney**, jedna je od najvećih svjetskih medijskih i produkcijskih kuća zabavnog programa. Sve je počelo 1923. kada su Walt Disney i njegov brat Roy Oliver Disney osnovali **Disney Brothers Cartoon Studio**. Od 1930. pa do 1986. korišteno je ime **Walt Disney Productions**.

Disney Enterprises Inc. je podružnica The Walt Disney Company.

## Podjela

The Walt Disney Company sastoji se od filmskih i muzičkih studija, distribucijskih i televizijskih kuća, parkova i odmarališta širom svijeta.

* **Filmski studiji**: Walt Disney Pictures, Touchstone Pictures, Hollywood Pictures, Miramax Films i Dimension Films.
* **Muzički studiji**: Walt Disney Records, Mammoth Records, Lyric Street Records i Hollywood Records.
* **Distribucijske kuće**: Buena Vista International i Buena Vista Home Entertainment.
* **Televizijske kuće**: ABC, ESPN, Disney Channel, Lifetime, A&E i E!.

## Također pogledajte

* Walt Disney

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 28. 10. 2021. na Wayback Machine
*

## Reference
# Mačka

| Mačka |
| --- |
| Domaća mačka |
| Sistematika |
| Carstvo | Animalia |
| Potcarstvo | Eumetazoa |
| Koljeno | Chordata |
| Potkoljeno | Vertebrata |
| Razred | Mammalia |
| Potklasa | Theria |
| Red | Carnivora |
| Podred | Feliformia |
| Porodica | Felidae |
| Potporodica | Felinae |
| Rod | *Felis* |
| Vrsta | F. catus |
| Podvrsta | F. s. catus |
| Dvojno ime |
| Felis catus (Linnaeus, 1758) |

**Mačka**, također zvana i **domaća mačka** ili **kućna mačka**, je mali mesožder, sisar iz roda Felis. Vjeruje se da je njen predak bila divlja afrička mačka, *Felis silvestris lybica*. Mačke žive u bliskoj vezi sa ljudima najmanje 9.500 godina.

Postoji mnogo različitih vrsta mačaka, od kojih su neke bezrepe ili bezdlake, kao rezultat mutacija i ima ih u različitim bojama. One su vješti grabljivci i poznato je da za ishranu love preko 1000 različitih vrsta životinja. Veoma su pametne. Neke od njih se mogu naučiti, ili čak nauče same, da pokreću jednostavnije mehanizme, poput kvake na vratima ili ručice na vodokotliću.

Komuniciraju glasom (mjaukanjem), predenjem, frktanjem, režanjem, škljocanjem, i sa još oko stotinu drugih glasova, kao i govorom tijela. Mačke koje žive u grupama koriste kombinaciju glasova i govora tijela za međusobno sporazumjevanje.

Pošto je odomaćivanje mačke relativno skoro, mačke također mogu samostalno da žive u divljini, često formirajući manje kolonije. Povezanost ljudi i mačaka dovela je do njenog pojavljivanja u mitologiji i legendama više kultura, uključujući drevnu egipatsku, kinesku i nordijsku.

Uobičajeno vjerovanje bilo je da je mačka pripitomljena u drevnom Egiptu, gdje je bila kultna životinja. Međutim, studija iz 2007. otkrila je da sve linije od kojih domaće mačke vode porijeklo potiču od nekoliko (do pet) samopripitomljenih afričkih divljih mačaka (Felis silvestris lybica), sa Bliskog Istoka, približno 8000. prije nove ere.

## Također pogledajte

* Bolest mačijeg ogreba

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
*
*
*
* "Cat, Domestic, The" . *Encyclopedia Americana*. 1920.
* Biodiversity Heritage Library bibliography for *Felis catus*
* View the cat genome in Ensembl
* High-resolution images of the cat's brain
* *Scientific American*. "The Origin of the Cat". 1881. p. 120.
# 17. juli

|  |
| --- |
| * Jun
* **Juli Aug
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 31 |

**17. juli / srpanj (17. 7)** jest 198. dan godine po gregorijanskom kalendaru (199. u prestupnoj godini). Do kraja godine još je 167 dana.

## Događaji

* 1922 – U Beču završena Prva zemaljska konferencija Komunističke partije Jugoslavije.
* 1968 – Osnovana Centralna banka Malte.
* 1993 – Pripadnici Hrvatskog vijeća odbrane ulaze u bugojanske mjesne zajednice Vrbanja, Crniče i Vrpeč i do 28. jula 1993. ubijaju 45 civila bošnjačke nacionalnosti iz tih naselja.
* 1998 – UNHCR proglasio Tuzlu otvorenim gradom.
* 2014 – Oboren avion Malaysian Airlinesa s brojem leta 17 iznad Ukrajine. Svih 283 putnika kao i svih 15 članova posade je izginulo.

## Rođeni

### 18. vijek

* 1714 – Alexander Gottlieb Baumgarten, njemački filozof
* 1787 – Friedrich Krupp, njemački industrijalac

### 19. vijek

* 1884 – Boris Vladimirovič Asafjev, ruski kompozitor

### 20. vijek

* 1913 – Roger Garaudy, francuski pisac i filozof
* 1920 – Juan Antonio Samaranch, španski sportski funkcioner
* 1927 – Adi Mulabegović, jugoslavenski i bosanskohercegovački karikaturist
* 1935 – Donald Sutherland, kanadski glumac
* 1939 – Milva, italijanska pjevačica i glumica
* 1944 – Stanisław Łukaszczyk, poljski biatlonac
* 1947 – Camilla, vojvotkinja od Cornwalla
* 1952.
	+ David Hasselhoff, američki glumac
	+ Nicolette Larson, američka pjevačica
* 1954 – Angela Merkel, njemačka državnica i bivša kancelarka
* 1963 – Matti Nykänen, finski skijaš-skakač
* 1972 – Fabiana Lovece, argentinska biatlonka

### 21. vijek

* 2003 – Stefani Jolova, bugarska biatlonka

## Umrli

### 14. vijek

* 1399 – Jadviga, poljska kraljica iz dinastije Anžuvinaca i svetica Katoličke crkve

### 16. vijek

* 1588 – Mimar Sinan, glavni osmanlijski arhitekt u službi sultana Selima I, Sulejmana Veličanstvenog i Murata III

### 18. vijek

* 1790 – Adam Smith, škotski ekonomist i etičar

### 20. vijek

* 1926 – Hermann Bollé, austrijski arhitekt
* 1959 – Billie Holiday, američka pjevačica

### 21. vijek

* 2009 – Leszek Kołakowski, poljski filozof
* 2011 – Juan María Bordaberry, urugvajski političar i diktator
* 2021 – John Ehrensbeck, američki biatlonac
* 2025 – Felix Baumgartner, austrijski padobranac i BASE-skakač

## Praznici

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (17. juli), *BBC.co.uk* (en)
* Na današnji dan (17. juli), *nytimes.com* (en)
# Monarh (titula)

**Monarh** (od grčkog, *monos*, "jedan," i *archein*, "vladati"; "jedan vladar") je vrhovni ili apsolutni šef državne vlasti, bilo u stvarnosti ili simbolično. Takva vlada je poznata kao monarhija. Monarh obično nasljeđuje suverenitet (često se naziva i prijesto) od rođenja ili se bira monarh i upravlja do kraja svoga života ili abdikacije. Istinska moć monarha varira od jedne monarhije do druge. U jednoj oni mogu biti autokrate (autokratska monarhija), a u drugoj šefovi država koji imaju malu ili nikakvu vlast, sa vlašću koja je povjerena parlamentu ili drugom organu (ustavna monarhija).

## Karakteristike

Vladari imaju različite titule - kralj ili kraljica, princ ili princeza (npr. Suvereni princ Monaka), car ili carica (npr. car Japana, car Indije), nadvojvoda, vojvoda ili veliki vojvoda (npr. veliki vojvoda Luksemburga). Princ se ponekad koristi kao generički termin za opisivanje bilo kojeg monarha, bez obzira na titulu, naročito u starijim tekstovima.

Mnogi vladari se odlikuju naslovom i stilovima. Oni često učestvuju u određenim ceremonijama, kao što je krunisanje. Monarhija je politička i sociokulturna priroda, i općenito je (ali ne uvijek) povezana sa nasljednom vladavinom. Većina monarha, u historiji i u današnjem vremenu, su rođeni i odrasli u okviru kraljevske porodice (čija vladavina nad određenim vremenskim periodom se naziva dinastija). Iako su mnogi vladari bili muškarci, ženski vladari su također vladali, a termin kraljica odnosi se na vladajućeg monarha, za razliku od kraljice supruge, koja je bila supruga vladajućeg kralja.

Neke monarhije nisu nasljedne. U izbornoj monarhiji, monarh je izabran, i služi kao bilo koji drugi monarh. Historijski primjeri izborne monarhije uključuju Svete rimske careve i slobodne izbore kraljeva u Poljsko-litvanskom komoveltu. Moderni primjeri uključuju Yang di-Pertuan Agong u Maleziji i pape u Katoličkoj crkvi, koji služe u Vatikanu i biraju se od kardinala.

Monarhije su postojale u cijelom svijetu, iako su posljednjih nekoliko stoljeća mnoge države ukinule monarhiju i postale republike. Zagovaranje republika zove se republikanizam, dok zagovaranje monarhije se zove monarhizam. Glavna prednost nasljedne monarhije je neposredan kontinuitet vodstva, sa obično kratkom međuvladom (kao što je prikazano u klasičnom izrazu "Kralj je mrtav. Živio kralj!"). Međutim, to se odnosi samo u slučaju autokratske vladavine. U slučajevima kada monarh služi uglavnom kao ceremonijalna figura (npr. najmodernija ustavna monarhija), pravo rukovodstvo ne zavisi od monarha. Vlada može biti i nasljedna, ali se to smatra porodična diktatura.

## Reference
# Liao (rijeka)

| Liao |
| --- |
| Pogled na tok rijeke Liao kroz polja trske |
| Mapa sliva rijeke Liao |
|  |
| Države | Kina |
| Dužina | 1.345 km |
| Izvor | različiti izvori njenih pritoka |
| Ušće | Liaodonski zaliv |
| Prosječni protok | 500 m3/s |
| Površina sliva | 232.000 km2 |

**Liao** je jedna od glavnih rijeka u Kini. Protiče kroz sjeveroistočnu Kinu i tvori jedan od sedam glavnih riječnih sistema u Kini. Provincija Liaoning i poluostvro Liaodong su nazvani prema ovoj rijeci. Tokom svog toka dugog 1.345 km, rijeka odvodi vodu sa sliva površine od 232.000 km2 pri prosječnom protoku od oko samo 500 m3 u sekundi što je oko 20 puta manje od protoka Biserne rijeke. Rijeka Liao u svojim vodama nosi ima izuzetno veliku količinu sedimenta jer mnogi dijelovi ovog riječnog sistema protiču kroz praškasti les.

Rijeka Liao je također važno geografsko obilježje, jer dijeli provinciju Liaoning na dva široka regiona - Liaodong (*istočno od rijeke Liao*) i Liaoxi (*zapadno od rijeke Liao*).

## Pritoke

Dvije glavne pritoke Liao rijeke su:

* Xiliao (zapadna Liao rijeka), dužine 449 km.
* Dongliao (istočna Liao rijeka), dužine 360 km.

Ostale važnije pritoke su:

* Sutai
* Qing
* Chai
* Fan
* Xiushui
* Yangximu
* Liu
* Raoyang

## Reference

## Vanjski linkovi
# Car Japana

| Car Japana |
| --- |
| Car Japana |
|  |
| Vladavina | 1. maj 2019 – danas |
| Prethodnik | Akihito |
| Nasljednik | Princ Akišino (pretpostavljeni) |
| Supruga | Carica Masako |
| Dinastija | Japanska carska porodica |
| Otac | Akihito |
| Majka | Michiko |

**Car** (天皇, tennō?, doslovno "nebeski vladar") Japana je simbol države i jedinstva japanskog naroda. On je poglavar japanske carske porodice i najviši autoritet šintoističke religije. Prema važećem Ustavu iz 1947. godine, car je "simbol države i jedinstva naroda", ali nema suverenu moć, već ceremonijalnu ulogu u okviru ustavne monarhije.

Carska kuća Japana predstavlja najstariju kontinuiranu nasljednu monarhiju na svijetu. Prema Nihon Shokiju, knjizi japanske historije dovršenoj u 8. vijeku, Japansko Carstvo je osnovano 660. godine p. n. e. od strane cara Jimmua. Trenutni car je Njegovo Carsko Veličanstvo Naruhito, koji je stupio na Prijestolje krizantema 1. maja 2019. godine, nakon abdikacije svog oca, cara Akihita.

Uloga japanskog cara se kroz historiju mijenjala od najvišeg duhovnika s uglavnom simboličkim ovlastima do stvarnog carskog vladara. Nasuprot zapadnim monarsima, stvarna politička moć rijetko je bila u rukama cara otkako je ustanovljen prvi šogunat u 12. vijeku. Od sredine 19. vijeka, carska palača, poznata kao *Kōkyo* (皇居), smještena je na lokaciji bivšeg zamka Edo u središtu Tokija, nakon što je car preselio prijestolnicu iz Kjota 1869. godine.

## Ustavna uloga

### Meiji ustav

Pod Meiji ustavom (1889–1947), car je bio suvereni vladar, vrhovni komandant vojske i mornarice, te nosilac izvršne, zakonodavne i sudske vlasti, koje je vršio uz pomoć ministara.

### Ustav iz 1947.

Nakon Drugog svjetskog rata, donesen je novi Ustav (na snazi od 3. maja 1947.), kojim je uloga cara drastično promijenjena. Član 1. Ustava definira cara isključivo kao "simbol države", čija pozicija proizlazi iz volje naroda, koji je nosilac suvereniteta.

Sve odluke koje donosi car moraju biti prethodno odobrene od strane Kabineta ministara koji snosi odgovornost za njih (Član 3). Car nema ovlaštenja u vezi sa državnom upravom (Član 4). On imenuje premijera Japana na prijedlog Parlamenta i glavnog sudiju Vrhovnog suda na prijedlog Kabineta (Član 6).

Car vrši sljedeća ceremonijalna ovlaštenja prema "savjetu i odobrenju" Kabineta (Član 7):

* proglašava ustavne amandmane, zakone, vladine ukaze i međunarodne ugovore;
* saziva Parlament;
* raspušta Predstavnički dom;
* raspisuje opće parlamentarne izbore;
* potvrđuje imenovanja i ostavke državnih ministara i drugih dužnosnika prema zakonu;
* potvrđuje amnestije, pomilovanja i ublaživanje kazni;
* dodjeljuje počasti i odlikovanja;
* prima strane ambasadore i ministre;
* obavlja ceremonijalne funkcije.

## Također pogledajte

* Spisak japanskih careva
* Premijer Japana
* Historija Japana

## Reference

## Vanjski linkovi

* Agencija carskog dvora (Imperial Household Agency)
* Car Japana na Britannici
# Zabranjeni grad

Pogled na "Zabranjeni grad"
**Zabranjeni grad** je naziv za bivšu carsku palatu kineskih dinastija Ming (1368-1644.) i Qing (1644-1911.), a danas je muzej koji se prostire na više od 720.000 kvadratnih metara.

Zabranjeni grad se nalazi u glavnom gradu Kine Pekingu, a smješten je sjeverno od trga Tiananmen. UNESCO ga je uvrstio na listu svjetske kulturne baštine 1987. godine.

Izgradnja Zabranjenog grada započela je 1406. godine. Bilo je potrebno 14 godina i oko 200.000 radnika da bi se kompleks završio. Kompleks se sastoji od 800 zgrada i ima 9.999 prostorija. Okružen je 7,9 metara visokim zidinama i kanalom 52 m širine i 6 m dubine.

Zabranjeni grad, koji je, tokom pet vijekova bio sjedište 24 vladara - 14 iz dinastije Ming i 10 iz dinastije Qing, prestao je biti politički centar Kine 1912. godine kada je posljednji kineski car Pu Ji abdicirao.

## Također pogledajte

* Carica, knjiga

## Reference

## Vanjski linkovi

* Zvanična stranica muzeja
# Riječna delta

Delta rijeke Lena u Rusiji
**Riječnom deltom** se naziva karakteristični oblik ušća rijeke. Najpoznatija delta je delta Nila, koja je dobila naziv po sličnosti oblika grčkom slovu delta (Δ) i time postala eponim za sve druge delte širom svijeta.

## Nastajanje

Nastajanje riječne delte je obilježeno odlaganjem sedimenta koji rijeka donosi sa sobom. Smanjenjem brzine toka vode kako se približava ušću, smanjuje se i snaga vode kojom nosi razne vrste sedimenta, koji se zbog toga taloži na dno i stvara prepreku. To opet dovodi do toga da voda mijenja smjer kako bi zaobišla prepreku, ili se razdvaja na rukavce. Veće delte se sastoje od niza brže i sporije tekućih ili čak stojećih rukavaca. To, međutim, nije moguće kad rijeke završavaju u morima sa velikim razlikama između plime i oseke, umjesto delte, kod tih se rijeka stvara ljevkasti estuarij. Kako rijeka teče u pravilu prema moru odnosno jezeru, kad stigne do vode koja ne teče, odlaže sediment, i time svoju deltu neprekidno "gura" dalje u more. To je vrlo vidljivo na snimci delte Nila.

## Vrste delti

Pored ovdje navedene vrste delte, postoji još nekoliko drugačijih oblika delti:

* Unutrašnja delta
* Delta obilježena plimom i osekom
* Delta obilježena valovima
* Delta kojom dominira rijeka

## Primjeri

* Dunav (Delta Dunava; 4.000 km2, Rumunija) - druga po veličini riječna delta u Evropi
* Ganges-/Brahmaputra (Delta Gangesa Bangladeš; 80.000 km2)
* Ind (8.000 km2)
* Mekong (70.000 km2)
* Mississippi (Mississippi delta; 36.000 km2)
* Niger (Delta Nigera 24.000 km2) - u srednjem dijelu toka Niger tvori i unutrašnju deltu
* Nil (Delta Nila 24.000 km2)
* Irawadi (30.000 km2)
* Lena (45.000 km2)
* Orinoko (24.000 km2)
* Volga (Rusija) - najveća delta u Evropi

## Također pogledajte

* Estuarij

## Reference

## Vanjski linkovi

* Geologija Državnog univerziteta Louisiane – Svjetske delte
*  WISDOM Informacioni sistem vezan za vodu za održivi razvoj delte Mekonga
* Riječne delte kojima dominiraju valovi na coastalwiki.org – Stranica coastalwiki.org o riječnim deltama kojima dominiraju valovi
# Vakcina

**Vakcina** je medicinski preparat koji sadrži materijal dobijen od mikroorganizama ili njihovih dijelova obrađen na poseban način kojim se uklanjanju njihova infektivna ali ne i antigena svojstva i služi u svrhu pobuđivanja imuniteta organizma u koji se unosi na određenu zaraznu ili malignu bolest.

Sigurnost i efikasnost vakcina je široko proučavana i verifikovana. Vakcina obično sadrži agens koji podsjeća na mikroorganizam koji uzrokuje bolest i često je napravljen od oslabljenih ili ubijenih oblika mikroba, njegovih toksina ili jednog od njegovih površinskih proteina. Agens stimuliše imunološki sistem tijela da prepozna agens kao prijetnju, uništi ga i da dalje prepozna i uništi bilo koji od mikroorganizama povezanih s tim agensom s kojima se može susresti u budućnosti.

Vakcine mogu biti profilaktičke (za sprečavanje ili ublažavanje efekata buduće infekcije prirodnim ili „divljim“ patogenom) ili terapeutske (za borbu protiv bolesti koja se već pojavila, kao što je rak). Neke vakcine nude potpuni sterilizirajući imunitet, u kojem je infekcija potpuno spriječena.

Primjena vakcina se zove vakcinacija. Vakcinacija je najefikasniji način prevencije zaraznih bolesti; široko rasprostranjeni imunitet zbog vakcinacije je u velikoj mjeri odgovoran za iskorjenjivanje velikih boginja širom svijeta i ograničavanje bolesti poput dječje paralize, malih boginja i tetanusa iz većeg dijela svijeta. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) izvještava da su trenutno dostupne licencirane vakcine za dvadeset pet različitih infekcija koje se mogu spriječiti.

Narodnu praksu cijepljenja protiv velikih boginja prenijela je iz Turske u Britaniju 1721. godine Lady Mary Wortley Montagu. Termini vakcina i vakcinacija izvedeni su od Variolae vaccinae (krave boginje), termina koji je osmislio Edward Jenner (koji je razvio koncept vakcina i stvorio prvu vakcinu) za označavanje kravljih boginja. Koristio je ovu frazu 1798. za dugačak naslov svog istraživanja Variolae vaccinae poznatog kao kravlje boginje, u kojem je opisao zaštitni učinak kravljih boginja protiv velikih boginja. Godine 1881, u čast Jennera, Louis Pasteur je predložio da se uvjeti prošire kako bi pokrili nove zaštitne vakcinacije koje su se tada razvijale. Nauka o razvoju i proizvodnji vakcina naziva se vakcinologija.

Pobuđeni imunitet stvara antitijela koja neutraliziraju dati mikroorganizam.

Navedeni preparat mora posjedovati određena svojstva; ne smije biti opasan, treba biti efikasan, njegova primjena jednostavna i prozvodnja relativno jeftina.

Vakcine možemo razlikovati prema načinu dobijanja:

* vakcine dobijene od oslabljenih klica/patogena
* vakcine dobijene od mrtvih klica
* Anatoksini
* od dijelova mikroorganizama
* vakcine dobijene iz mikrobiotskih proizvoda.

Neke od najvažnijih vakcina su vakcine protiv boginja, bjesnila, tetanusa, dječije paralize (polio, poliomijelitis), tuberkuloze, gripe itd.

## Reference
# 608.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
604. |
605. |
606. |
607. |
**608.** | 609. | 610. | 611. | 612. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
570-e |
580-e |
590-e |
**600-e** | 610-e | 620-e | 630-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
6. vijek |
**7. vijek** | 8. vijek | ► |

608. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 608 *DCVIII* |
| Ab Urbe condita | 1361 |
| Asirski kalendar | 5358 |
| Bengalski kalendar | 15 |
| Berberski kalendar | 1558 |
| Budistički kalendar | 1152 |
| Burmanski kalendar | −30 |
| Bizantijski kalendar | 6116–6117 |
| Kineski kalendar | 丁卯年 (Vatreni Zec) 3304 ili 3244     *— do —* 戊辰年 (Zemljani Zmaj) 3305 ili 3245 |
| Koptski kalendar | 324–325 |
| Diskordijanski kalendar | 1774 |
| Etiopijski kalendar | 600–601 |
| Hebrejski kalendar | 4368–4369 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 664–665 |
|  - *Šaka Samvat* | 530–531 |
|  - *Kali Juga* | 3709–3710 |
| Holocenski kalendar | 10608 |
| Iranski kalendar | 14 BP – 13 BP |
| Islamski kalendar | 14 BH – 13 BH |
| Julijanski kalendar | 608 *DCVIII* |
| Korejski kalendar | 2941 |
| Minguo kalendar | 1304 prije Tajvana 民前1304年 |
| Seleukidska era | 919/920 AG |
| Tajlandski solarni kalendar | 1150–1151 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

Godina **608.** (**DCVIII**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 608. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

## 608. u temama

## Rođeni

## Umrli

## Reference

## Vanjski linkovi
# Deng Xiaoping

| Deng Xiaoping 邓小平 |
| --- |
|  |
| Lični podaci |
| Rođenje |  (1904-08-22) 22. august 1904. Guang'an, Dinastija Qing |
| Smrt | 19. februar 1997(1997-02-19) (92 godine) Peking, Kina |
| Nacionalnost | Kinez |
| Politička stranka | Komunistička partija Kine |
| Supružnik | Zhang Xiyuan (1928–1929) Jin Weiying (1931–1939) Zhuo Lin (1939–1997) |
| Djeca | 5 |

**Deng Ksiaoping** (kin. 邓小平; 22. august 1904 – 19. februar 1997) bio je kineski političar, vođa Komunističke partije Kine (KPK). Deng nikada nije vršio dužnost državnog poglavara ili šefa vlade, ali je bio *de facto* vođa Narodne Republike Kine od kasnih 1970ih do ranih 1990ih. Uveo je "socijalizam s kineskim karakteristikama" i kinesku ekonomsku reformu, također poznatu kao "socijalistička tržišna ekonomija".

Deng je tvorio jezgro "druge generacije" vodstva KPK. Pod njegovih vodstvom se Kina razvila u jednu od najbrže razvijajućih ekonomija u svijetu dok je Komunistička partija Kine čvrsto zadržala vlast u svojim rukama.

## Vanjski linkovi

* Obituary, NY Times, February 20, 1997
* Selected Works of Deng Xiaoping Arhivirano 10. 8. 2004. na Wayback Machine
* Life of Deng Xiaoping
* China's former 'first family' (from CNN)
* China officially mourns Deng Xiaoping Arhivirano 19. 11. 2002. na Wayback Machine (from CNN)
* Deng's Free Market Nightmare (Maoist criticism)
* China 2002: Building socialism with Chinese characteristics (Communist Party USA)
* China Daily Biography
* Caricature of Deng Xiaoping (Chinese-Tools.com)

Video
* Documentary 52': China on the Catwalk
# Estuarij

Helgolandski zaljev s estuarijem Elbe na desnoj strani slike
**Estuarij** (lat. *aestuarium*, "nisko riječno ušće") je naziv za riječno ušće oblikovano poput lijevka. Estuariji su rjeđi od ušća u obliku delte. Takav oblik imaju ušća Temze, Elbe, Oba, Jeniseja i niza drugih rijeka. Svakako je najupečatljiviji estuarij Amazone čije ušće je široko preko 30 km. Na ušću postoji ostrvo Marajo, kao i niz drugih, malih ostrva, ali oni nisu rezultat nanosa, nego je okolni dio materijala odnijela oseka u more i pretvorila ih u ostrva.

## Nastajanje i obilježja

Estuariji se oblikuju pod uticajem plime i oseke, pri čemu ušće dobija oblik lijevka. Na sjevernoj polutki pod uticajem Coriolisove sile morska voda za vrijeme plime ulazi u rijeku snažnije uz lijevu obalu, dok se za vrijeme oseke u more vraća duž desne obale.

Estuariji se stvaraju naročito uz obale gdje su razlike između plime i oseke velike. Zbog toga su i rjeđi od delti. Mogu nastati samo kad je količina materijala koji donosi rijeka manji od količine koju morska voda u vrijeme oseke odnosi u more. Nasuprot tome su ušća u obliku delte, gdje se rijeka dijeli na niz rukavaca koji nastaju zbog sedimentnih nanosa različitog materijala koji rijeka donosi sa sobom.

Daljnje obilježje estuarija je prijelaz od riječne, slatke vode prema morskoj, premještanje tih voda i njena boćatost i poseban biljni i životinjski svijet na prijelazu od područja rijeke prema moru.

## Neke poznatije rijeke s estuarijem

* Amazona, sjeverni dio ušća, dok se na južnom dijelu tvori delta
* Elbe
* Gironde kao zajednički estuarij Garonne i Dordogne
* Jenisej
* Loire
* Ob
* Temza

## Također pogledajte

* Liman
* Riječna delta

## Reference

## Vanjski linkovi