Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 16. juli

|  |
| --- |
| * Jun
* **Juli Aug
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 31 |

**16. juli / srpanj (16. 7)** jest 197. dan godine po gregorijanskom kalendaru (198. u prestupnoj godini). Do kraja godine još je 168 dana.

## Događaji

* 1790 – Izgrađena Bijela kuća u Washingtonu, rezidencija predsjednika SAD-a.
* 1945 – Prva test-eksplozija atomske bombe sa 6 kg plutonija izvedena u Alamogordu (Novi Meksiko).
* 1992 – Formirane dvije bihaćke brigade Armije Republike Bosne i Hercegovine, 501. slavna i 502. viteška brigada, koje su u ratu bile glavni oslonac odbrane općine Bihać te važan vojni faktor u ratnom bihaćkom okrugu.
* 2014 – Donesena presuda civilnog apelacionog holandskog suda, kojom je Nizozemska okrivljena za deportaciju i ubistva 300 bošnjačkih muškaraca, koji su nakon zauzimanja Srebrenice 13. jula 1995. od Vojske Republike Srpske odvedeni i pogubljeni.

## Rođeni

### 17. vijek

* 1606 – Rembrandt, nizozemski slikar

### 19. vijek

* 1872 – Roald Amundsen, norveški istraživač
* 1896 – Trygve Lie, norveški političar

### 20. vijek

* 1901 – Stjepan Mihalić, hrvatski književnik
* 1907 – Barbara Stanwyck, američka glumica
* 1911 – Ginger Rogers, američka glumica i plesačica
* 1929 – Mileva Prvanović, srbijanska matematičarka i članica SANU
* 1937 – Serge Legrand, francuski biatlonac
* 1941 – Mišo Kovač, hrvatski pjevač
* 1943 – Reinaldo Arenas, kubanski književnik
* 1953 – Ilija Todorov, bugarski biatlonac
* 1956 – Tadashi Nakamura, japanski biatlonac
* 1966 – Nikos Anastasiadis, grčki biatlonac i skijaši-trkač
* 1981 – Robert Kranjec, slovenski skijaš-skakač
* 1997 – Nadia Moser, kanadska biatlonka

## Umrli

### 16. vijek

* 1557 – Anne od Clevesa, četvrta žena engleskog kralja Henrika VIII

### 18. vijek

* 1707 – Mustafa Ejubović (Šejh Jujo), bošnjački pisac na arapskom jeziku

### 20. vijek

* 1916 – Ilja Iljič Mečnikov, ruski biolog
* 1936 – Alan Crosland, američki scenski glumac i filmski režiser
* 1960 – Ivan Evanđelist Šarić, bosanskohercegovački svećenik, teolog, prevodilac i vrhbosanski nadbiskup.
* 1985 – Heinrich Böll, njemački pisac, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1972.
* 1999 – André Martinet, francuski lingvist

### 21. vijek

* 2004 – Muhamed Šator, bosanskohercegovački lingvist
* 2016 – Nate Thurmond, američki košarkaš
* 2018 – Marija Kohn, hrvatska glumica
* 2025 – Connie Francis, američka pjevačica i glumica

## Praznici

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (16. juli), *BBC.co.uk* Arhivirano 12. 3. 2007. na Wayback Machine (en)
* Na današnji dan (16. juli), *nytimes.com* (en)
# Oktava

Interval oktave
**Oktava** (latinski: *octavus* – osma), u muzici je interval (razmak između dva tona) od osam tonova, od kojih onaj viši ima dvostruko veću frekvenciju od niže. Oktava pripada čistim intervalima, te je savršeni konsonanti interval. Oktava još može biti smanjena (tonovi c i ces1) i povećana (c3 i cis4).
U dijatonskoj ljestvici niz od osam nota pokriva raspon od jedne oktave, a u hromatskoj dvanaest.

## Objašnjenje i definicija

Oktave na klavijaturi
Ukoliko ton a1 zvuči isto sa frekvencijom od 440 Hz njegova oktava će zvučati 880 Hz. Takve note imaju isti naziv, ali pripadaju različitim oktavama na klavijaturi, a1prvoj, a njegova oktava a2 drugoj klavijaturnoj oktavi. Ovdje se misli na niz od sedam bijelih tipki na klavijaturi, jer osma već pripada sljedećoj oktavi, te postaje prva nota sljedeće oktave.

Broj oktava između dvije frekvencije izražen je jednačinom: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

Da bismo razlikovali oktave po visini, svaka ima svoje ime. Na klavijaturi su to note od c do sedam tonova višeg h. Najdublja oktava je **supkontra** (praduboka), slijede **kontra** (duboka), **velika**, **mala**, **prva**, **druga**, **treća**, **četvrta** i **peta** oktava. Klavirska klavijatura obuhvaća skoro sve tonove ovih oktava.

Svaki ton se može obilježiti tako da tačno znamo njegovu visinu, odnosno oktavu u kojoj se nalazi. Tako se tonovi supkontra oktave označavaju sa arapskim brojem 2 i velikim slovom (2A), kontra oktave s arapskim brojem 1 i velikim slovom (1A), velike sa velikim slovom (A), male sa malim (a), prve sa malim slovom i brojem 1 (a1), druge isto tako samo sa brojem 2 (a2), treće sa brojem 3 (a3), četvrte sa brojem 4 (a4) i pete sa brojem 5 (c5).

## Literatura

* Burns, Edward M. (1999). "Intervals, Scales, and Tuning", The Psychology of Music second edition, str. 252. Deutsch, Diana, ed. San Diego: Academic Press. ISBN 0-12-213564-4.

## Reference

* Muzička enciklopedija (1974), Leksikografski zavod Miroslav Krleža
# Nota

Nota *A* u notnom sistemu
**Muzička nota**, kraće *nota*, jest grafički znak za bilježenje jednog tona. Njen položaj u notnom sistemu pokazuje visinu tona koju izražava notno ime. Vanjski izgled određuje tonsku dužinu, tj. notnu vrijednost.

Visina tona se određuje njenim položajem na notnom sistemu, a njeno trajanje se određuje vrstom note. Kombinovanjem nota na različite načine, muzičari stvaraju ritmove i melodije koje se nizanjem formiraju u jedinstvena muzička djela.

Jedna nota koja se često izdvaja među svim ostalima jeste „srednje C“ (eng. *middle C*). Ova nota se također označava i kao C4, što predstavlja ton C u četvrtoj oktavi. Naziv srednje C potiče od činjenice da se nalazi otprilike u sredini klavijature klavira, kao i u središnjem dijelu tonskog opsega koji se najčešće koristi u većini muzičkih kompozicija. Srednje C predstavlja osnovni ton C-dur ljestvice, koja se smatra najosnovnijom ljestvicom u zapadnoj muzici, budući da ne sadrži alteracije (povisilice ili snizilice). Tonovi ove ljestvice su sljedeći:

C – D – E – F – G – A – B.

Notne vrijednosti
Nota se obično sastoji iz okruglo-ovalne notne glave s postavljenim notnim vratom na desnoj strani u obliku crtice. Notna glava može (zavisno od tonske dužine / tonskog trajanja) biti prikazana crna (osmina, četvrtina itd.) ili bijela (cijela nota, polovinka).

## Također pogledajte

* Čitanje s lista

## Reference
# Ljestvica

**Muzička ljestvica** je niz tonova razvrstanih u oktave, koji se nazivaju prema slovnom označavanju. Muzička abeceda se sastoji od: *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *a* i *h*, te pomoćnih znakova *povisilice* (♯) i *snizilice* (♭), kojima se označavaju promjena visine tona za poluton. Razrješilicom (♮) razrješujemo (uklanjamo povisilicu ili snizilicu) ton na kojem je bila povisilica ili snizilica.
Nazivi povišenih ili sniženih tonova nastaju dodavanjem nastavka: za jedanput povišen ton *-is*, za dva puta povišen ton *-isis*, za jedanput snižen ton *-es*, za dva puta snižen ton *-eses*.
Osnovnih 7 tonova oktave nazivaju se i solmizacijskim slogovima: *do*, *re*, *mi*, *fa*, *so* (*sol*), *la* i *ti* (*si*).

Tonovi su raspoređeni u 10 oktava: *praduboka* (*subkontra*), *duboka* (*kontra*), *velika*, *mala*, *prva*, *druga*, *treća*, *četvrta*, *peta* i *šesta* oktava.
Tonovi se označavaju posebnim znakovima (notama), kojima se određuje njihova visina, trajanje i druge osobine u notnom sistemu. Apsolutnu visinu tona određuje notni ključ, koji se stavlja na početku notnog sistema. Danas su za melodijske muzičke instrumente i pjevače najčešće u upotrebi violinski ili *g*-ključ (1), altovski (2) i tenorski (3) *c*-ključ, te basovski ili *f*-ključ (4).

Muzički ključevi
Note su znakovi za relativno trajanje tona, a položajem u notnom sistemu određuje se visina tona.
Ostale osobine muzičkog tona unutar jednog muzičkog djela upisuju se uz notni sistem dotatnim znakovima i primjedbama. Taktovi se odjeljuju okomitom crtom, ritam se opisuje kao naziv, mjera se označava razlomkom upisanim odmah iza notnog ključa, tempo se upisuje iznad notnog sistema na početku stavka (npr. *allegro*, *moderato*), uz koji se ponekad dodaje i broj metronomskih udaraca u minuti. Stepenovanje glasnoće, odnosno dinamika označava se znakovima ili nazivima npr. *forte* (f), *mezzoforte* (mf), a promjena dinamičkog stepena nazivima *crescendo* i *decrescendo* ili *diminuendo*. Osim toga, mogu se napisati i pobliža tumačenja o načinu izvođenja.

Solfeggio je naziv nastavnog predmeta u okviru kojeg se u muzičkim školama studenti podučavaju cjelokupnoj i praktičnoj teoriji muzike.

## Frekvencije

Navodimo frekvencije tonova C-dura u prvoj oktavi (u Hz):

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *c1* | *d1* | *e1* | *f1* | *g1* | *a1* | *h1* | *c2* |
| 261,63 | 293,66 | 329,63 | 349,23 | 392 | 440 | 493,88 | 523,25 |

## Literatura

1. Brüderlin, René: *Akustik für Musiker*, Kassel: Gustav Bosse Verlag, 1995. ISBN 3-7649-2154-4
2. Evans, Roger: *How To Read Music*, London: Elm Tree Books, 1978. ISBN 0-241-89916-8
3. Ganter, Claus: *Die Dur-Moll tonale Harmonik*, Zürich: Hug & Co., 1978. ISBN 3-906415-95-3
4. Gligo, Nikša: *Pojmovni vodič kroz glazbu 20. stoljeća*, Zagreb: MIC KDZ/Matica hrvatska, 1996. ISBN 953-96779-0-4
5. Kuntarić, Marija: »LJESTVICA«, u: Kovačević, K. (ur.), *MUZIČKA ENCIKLOPEDIJA*, Zagreb: JLZ, 1974., sv. 2, str. 492-493.
6. Petrović, Tihomir: *Osnove teorije glazbe*, Zagreb: HDGT, 2010. ISBN 978-953-7763-00-8
# Dur

Dur akord u tonu *c1*
**Dur** (od lat. *durus* = tvrd / eng. *major* / fr. *mode majeur* / tal. *modo maggiore* ) je naziv porodice tonova koja karakteriše određeni tip dijatonske ljestvice.

## Durske skale

Dur ljestvica je dijatonski niz od osam tonova, koji počinje i završava istoimenim tonovima razdvojenim oktavom. Početni ton u solmizaciji je uvijek "do" dok se to mijenja u abecednoj ljestvici, jer tamo je raspored uvijek isti bez obzira na ljestvicu. Osnovna karakteristika, po kojoj je moguće prepoznati dursku ljestvicu, jeste karakterističan raspored razmaka između njenih tonova, odnosno stupnjeva. Po tonalitetu dur uvijek zvuči energičnije i veselije za razliku od mola koji je suprotan. Svaki ton ljestvice ima vrlo specifičnu melodijsko-harmonijsku funkciju. Tako da, u durskoj ljestvici na svoja tri glavna stupnja - tonici, subdominantnoj i dominantnoj - postoje durski akordi: jer ova tri akorda uključuju i sve tonove durske ljestvice, svaka dijatonska (durska) melodija može se uskladiti sa njima.

Interval durske terce između njenog osnovnog tona i trećeg stepena je od presudnog značaja za durski lik određene skale, pa je čak bio običaj da se ta terca naziva *i durska terca*. Terca nam je drugi ton u akordu i uvijek je velika u duru.

 *C-* dur ljestvica u prirodnom obliku (u tonu *c1* )
Dvanaest durskih ljestvica dobilo je naziv po početnom tonu. Tako, naprimjer, zovemo <i id="mwWA">C-</i> dur ljestvicu po prvom tonu sekvence *c,d,e,f,g,a,h,-c'* . Počinje tonom C a sa njim i završava što C-Dur čini C-Durom. Kao što je i rečeno to važi za sve ljestvice. U takozvanom prirodnom obliku durske ljestvice, polustepeni su između 3. i 4. i 7. i 8. stepena; svi ostali koraci su odvojeni punim korakom. Naprimjer, ako je klavir u pitanju, 3. i 4. ton će biti "e" i "f", a 7. i 8. će biti "h" i "c". Oni su jedini čiji razmak ne dijeli crna tipka što ih i čini polustepenom. Takav međusobni odnos stupnjeva durske ljestvice jasno pokazuje da je durska ljestvica sastavljena od dva tetrakorda (niz od četiri tona) jednake strukture, što je posebno značajno kada se tumače melodijsko-harmonijski odnosi i način različitosti. Tonaliteti su međusobno povezani unutar kompozicije.

## Reference
# Mol (višeznačnica)

**Mol** se može odnositi na:

* Mol (jedinica)
* Mol (muzika)

## Geografija

* Mol, Belgija, općina u Belgiji
* Mol, Srbija, grad u Srbiji
* Mol (selo), selo u Khatavu
# Stepen (muzika)

**Stepen** u tonskoj muzici predstavlja *razmak* između dva *susjedna* tona.
U tonskoj muzici, pošto intervali zavise od visine stupnjeva tonova koji ih stvaraju, konsonanca i disonanca intervala je određena samim tonalitetom. Interval koji stvaraju G i B♭ je mala terca. U kontekstu g-mola, ovo je suglasnički interval. Ponovno napisan kao G i A♯, možda u kontekstu b-mola, stvara disonantnu proširenu sekundu. Iz tonske perspektive, dva intervala su različita, iako uzeti pojedinačno su isti.

Na klavijaturi nalaze se bijele i crne dirke. Razmak između dvije bijele dirke između kojih se nalazi crna dirka čini **cijeli stepen**. Naprimjer, između tonova C i D je cijeli stepen, jer se između njih nalazi ton Cis ili njegov enharmonski zamjenik, ton Des.

U razmaku između dvije bijele dirke nalazi se **crna dirka**, ona je **polustepen** između ta dva tona. Naprimjer, između tonova C i D nalazi se (*crna dirka - polustepen*) ton Cis ili njegov enharmonski zamjenik, ton Des.
U muzičkoj praksi najčešće su u upotrebi dvije vrste stepena:

1. cijeli stepen
2. polustepen

Gledajući raspored *cijelih* i *polustepena* u C-Dur ljestvici uočljivo je da se:

1. *cjelostepeni razmaci* nalaze između **I-II**, **II-III**, **IV-V**, **V-VI**, **VI-VII** stupnja, a
2. *polustepeni razmaci* nalaze između **III-IV** i **VII-VIII** stupnja.

Notni prikaz C-Dur ljestvice:

Audio playback is not supported in your browser. You can download the audio file.
* U muzici istočnjačkih naroda (posebno u Indiji) i u muzičkim tradicijama mnogih naroda nailazimo i na manji razmak izmađu dva susjedna tona od polustepena.

## Izvori
# Panama City

Panama City, glavni grad
Panama City Panama City
**Panama City** (Španski jezik: Panamá) je glavni grad centralnoameričke države Panama. Panama je ujedno i najveći grad Republike Panama. Ima populaciju od 813.097, a u širem području živi 1,206.792 stanovnika, i nalazi se na pacifičkom ulazu u Panamski kanal na 8°58′sjeverno 79°32′zapadno﻿ / ﻿8.967°S 79.533°Z﻿ / 8.967; -79.533. Panama City je politički i administrativni centar države.

 Panama City
 Panama City
## Također pogledajte

* Panamski kanal

## Reference

## Vanjski linkovi

*

Nedovršeni članak Panama City koji govori o **gradovima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# 16. vijek

|  |
| --- |
| **Mileniji:**
◄ |
1. milenij |
**2. milenij** | 3. milenij   |
| **Vijekovi:**
◄ |
14. vijek |
15. vijek |
**16. vijek** | 17. vijek | 18. vijek | ► |
| **Decenije:**
1500-te |
1510-e |
1520-e |
1530-e |
1540-e |
1550-e |
1560-e |
1570-e |
1580-e |
1590-e |

Karta svijeta Italijana Ameriga Vespuccija (od čijeg je imena nastala riječ *Amerika*) i Belgijanca Gerardusa Mercatora prikazuje (osim klasičnih kontinenata Evrope, Afrike i Azije ) Ameriku kao *Ameriku, Indiju Nova, Novu Gvineju i druga ostrva. jugoistočne Azije, kao i hipotetički arktički kontinent i još neodređena* Terra Australis*.*
**16. vijek** je počeo julijanskom 1501. (predstavljeno rimskim brojevima MDI) i završio se ili julijanskom ili gregorijanskom 1600. godinom (MDC), ovisno o korištenom računanju (gregorijanski kalendar je uveo 10 dana u oktobru 1582.).

16. stoljeće historičari smatraju vijekom u kojem je došlo do uspona zapadne civilizacije.

Renesansa u Italiji i Evropi dovela je do pojave značajnih umjetnika, autora i naučnika i dovela do osnivanja važnih predmeta koji uključuju računovodstvo i političke nauke. Kopernik je predložio heliocentrični univerzum, koji je naišao na snažan otpor, a Tycho Brahe je opovrgao teoriju o nebeskim sferama opservacijskim mjerenjem pojave supernove Mliječnog puta 1572. godine. Ovi događaji su direktno doveli u pitanje dugo držanu ideju o nepromjenjivom svemiru koju su podržavali Ptolemej i Aristotel i doveli do velikih revolucija u astronomiji i nauci. Galileo Galilei je postao šampion novih nauka, izumio je prvi termometar i dao značajan doprinos u oblastima fizike i astronomije, postavši glavna figura u naučnoj revoluciji u Evropi.

*Mona Liza*, Leonardo da Vinči, c. 1503–06, jedna od najpoznatijih svjetskih slika
Ferdinand Magelan predvodio je prvu ekspediciju koja je oplovila globus 1519-1522.
## Događaji

* 1517 – Martin Luther objavljuje 95 teza čime započinje protestantska reformacija.
* 1571 – Bitka kod Lepanta.
* 1588 – Pokušaj Španske armade da zauzme Englesku završava katastrofom.

## Izumi

* 1590 – Mikroskop (Zacharias Janssen)

## Ličnosti

* Michelangelo, italijanski slikar i kipar (1475–1564)
* William Shakespeare, engleski pisac (1564–1616)
* Karlo V, car Svetog rimskog carstva. Ujedno je bio i kralj Španije, vladar Novog svijeta, Holandije i Italije.
* Elizabeta I, engleska kraljica

## Reference

## Vanjski linkovi

* 16. vijek na Wikimedia Commonsu
# 1831.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1827. |
1828. |
1829. |
1830. |
**1831.** | 1832. | 1833. | 1834. | 1835. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1800-e |
1810-e |
1820-e |
**1830-e** | 1840-e | 1850-e | 1860-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |

1831. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1831 *MDCCCXXXI* |
| Ab Urbe condita | 2584 |
| Asirski kalendar | 6581 |
| Bengalski kalendar | 1238 |
| Berberski kalendar | 2781 |
| Budistički kalendar | 2375 |
| Burmanski kalendar | 1193 |
| Bizantijski kalendar | 7339–7340 |
| Kineski kalendar | 庚寅年 (Metalni Tigar) 4527 ili 4467     *— do —* 辛卯年 (Metalni Zec) 4528 ili 4468 |
| Koptski kalendar | 1547–1548 |
| Diskordijanski kalendar | 2997 |
| Etiopijski kalendar | 1823–1824 |
| Hebrejski kalendar | 5591–5592 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1887–1888 |
|  - *Šaka Samvat* | 1753–1754 |
|  - *Kali Juga* | 4932–4933 |
| Holocenski kalendar | 11831 |
| Igbo kalendar | 831–832 |
| Iranski kalendar | 1209–1210 |
| Islamski kalendar | 1246–1247 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 12 dana |
| Korejski kalendar | 4164 |
| Minguo kalendar | 81 prije Tajvana 民前81年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2373–2374 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

## Događaji

* Pavao Štoos napisao je elegiju 'kip slobode vu početka 1831'
* 29. mart - Dan Velikog bosanskog ustanka. Gradaščević se uputio prema Travniku s nekih 4.000 ljudi.

## 1831. u temama

## Rođeni

* 13. juni - James Clerk Maxwell, škotski fizičar
* 19. novembar - James A. Garfield, američki političar i predsjednik

## Umrli

* 14. novembar - George Wilhelm Friedrich Hegel, njemački filozof

## Reference

## Vanjski linkovi