# Sun Yat-sen

| Sun Yat-sen |
| --- |
|  |
| Rođenje |  (1866-11-12) 12. novembar 1866. Cuiheng, Kina |
| Smrt | 12. mart 1925(1925-03-12) (58 godina) Peking, Kina |

**Sun Yat-sen** (kin.: 孙逸仙 / 孫逸仙 / Sūn Yìxiān) (12. novembar 1866 – 12. mart 1925.) bio je kineski revolucionarni vođa, ljekar, političar, državnik i osnivač Kuomintanga. U Narodnoj Republici Kini i Tajvanu smatra se "ocem nacije" i "pretečom revolucije" u Narodnoj Republici Kini zbog njegove instrumentalne uloge u rušenju dinastije Qing tokom Xinhai revolucije. Osnivač je političke filozofije, nazvane Tri narodna principa. Sun je jedinstven među kineskim vođama 20. vijeka po tome što je bio nadaleko cijenjen i u kontinentalnoj Kini i na Tajvanu.

Sun se smatra jednim od najvećih lidera moderne Kine, ali je njegov politički život bio u stalnoj borbi i čestom izgnanstvu. Nakon uspjeha revolucije 1911. godine, brzo je dao ostavku na mjesto predsjednika novoosnovane Republike Kine i prepustio položaj Yuan Shikaiju. Uskoro je otišao u egzil u Japan radi sigurnosti, ali se vratio da bi osnovao revolucionarnu vladu na jugu kao izazov za gospodare rata koji su kontrolisali veći dio nacije. Godine 1923. pozvao je predstavnike Komunističke internacionale u Kanton (Guangdžou) da reorganizuju svoju partiju i formirao krhki savez sa Komunističkom partijom Kine. Nije doživio da vidi kako njegova partija ujedinjuje zemlju pod njegovim nasljednikom, Chiang Kai-shek, u Sjevernoj ekspediciji. Umro je u Pekingu od raka žučne kese 12. marta 1925. godine.

Sunovo glavno nasljeđe je njegova politička filozofija poznata kao tri principa naroda: *Mínzú* (民族主義, Mínzúzhǔyì) ili nacionalizam (nezavisnost od strane dominacije), *Mínquán* (民權主義, "Mínquan) ili prevedeno pravo naroda" „demokratija“), i *Mínshēng* (民生主義, Mínshēngzhǔyì) ili život ljudi (ponekad se prevodi kao „komunitarizam“ ili „blagostanje“).

## Biografija

### Mjesto rođenja i rani život

Sun Yat-sen je rođen 12. 11. 1866. u porodici Sun Dacheng i Madame Yang. u selu Cuiheng, okrug Xiangshan (sadašnji grad Zhongshan), provincija Canton (sada Guangdong). Rođen je s kulturnom pozadinom Hakka i kantonskim kao maternjim jezikom. Njegov otac je posjedovao vrlo malo zemlje i radio je kao krojač u Makau, te kao kalfa i portir. Nakon što je završio osnovno obrazovanje, preselio se u Honolulu u Kraljevini Havaji, gdje je živio udobnim životom skromnog bogatstva uz podršku svog starijeg brata Sun Meija.

### Godine obrazovanja

Sa 10 godina, na Havajima, Sun je počeo da se školuje. Srednju školu je završio na Havajima. i upoznao svog prijatelja Lu Haodonga. Sa 13 godina 1878, nakon nekoliko godina lokalnog školovanja, Sun je otišao da živi sa svojim starijim bratom Sun Meiom (孫眉) u Honolulu. Sun Mei je finansirao obrazovanje Sun Yat-sena i kasnije će dati veliki doprinos rušenju Mandžura (dinastija Qing).

Tokom svog boravka u Honoluluu, Sun Yat-sen je išao u školu ʻIolani gdje je studirao engleski jezik, britansku historiju, matematiku, nauku i kršćanstvo. Iako prvobitno nije mogao govoriti engleski, Sun Yat-sen je brzo naučio jezik i dobio nagradu za akademsko postignuće od kralja Davida Kalākaue prije nego što je diplomirao 1882. godine. Zatim je pohađao Oahu College (sada poznat kao Punahou School) jedan semestar. Godine 1883. poslan je kući u Kinu jer je njegov brat postajao zabrinut da Sun Yat-sen počinje prihvaćati kršćanstvo. Kako su Havaji bili aneksirani od strane Sjedinjenih Država u to vrijeme, Sun je dobio američko državljanstvo.

Kada se 1883. vratio u Kinu sa 17 godina, Sun se ponovo susreo sa svojim prijateljem iz djetinjstva Lu Haodongom u Beijidian-u (北極殿), hramu u selu Cuiheng. Videli su mnoge seljane kako obožavaju Beiji (bukvalno Severni pol) cara-boga u hramu, i bili su nezadovoljni njihovim drevnim narodnim metodama liječenja. Razbili su lik, izazivajući gnjev mještana, te su pobjegli u Hong Kong. Po dolasku u Hong Kong u novembru 1883. studirao je u Eparhijskom domu i sirotištu u Istočnoj ulici (danas Dijecezanska škola za dječake), a od 15. aprila 1884. do diplomiranja 1886. bio je u The Državna centralna škola u ulici Gough (sada Queen's College).

Godine 1886. Sun je studirao medicinu u bolnici Guangzhou Boji kod kršćanskog misionara Johna G. Kerra. Prema njegovoj knjizi "Kidnap u Londonu", Sun je 1887. godine čuo za otvaranje Hong Kong koledža medicine za Kineze (preteča Univerziteta u Hong Kongu) i odmah je odlučio da iskoristi "prednosti koje nudi." Na kraju, stekao je licencu za hrišćansku praksu kao ljekar 1892. godine. Značajno je da je od svoje generacije od 12 učenika, Sun bio jedan od samo dvojice koji su diplomirali.

## Vjerski pogledi i krštenje

Početkom 1880-ih, Sun Mei je poslao svog brata u školu ʻIolani, koja je bila pod nadzorom crkve Havaja i kojom je upravljao anglikanski prelat, Alfred Willis, a jezik predavanja je bio engleski. U školi je mlađi Sun prvi put došlo u kontakt s kršćanstvom.

Sun je kasnije kršten u Hong Kongu (4. maja 1884.) od strane velečasnog Charlesa Roberta Hagera američkog misionara Kongregacijske crkve Sjedinjenih Država (Američki odbor komesara za strane misije) na bratovo nezadovoljstvo. Ministar će također razviti prijateljstvo sa Sunom. Sun je pohađao crkvu To Tsai (道濟會堂), koju je osnovalo Londonsko misionarsko društvo 1888. godine, dok je studirao medicinu na kineskom emedicinskom fakultetu u Hong Kongu. Sun je zamišljao revoluciju sličnu misiji spasenja kršćanske crkve. Njegovo preobraćenje na kršćanstvo bilo je povezano s njegovim revolucionarnim idealima i nastojanjem da napreduje.

## Put ka revolucionarstvu

### Četiri razbojnika

Sun (drugi slijeva) s prijateljima iz Četiri razbojnika: Yeung Hok-ling (lijevo), Chan Siu-bak (sredina), Yau Lit (desno), i Guan Jingliang (關景良, stoji) na kineskom emedicinskom fakultetu u Hong Kongu, oko 1888.
Tokom pobune za vrijeme dinastije Qing oko 1888, Sun je bio u Hong Kongu sa grupom revolucionarnih mislilaca, zvanim Četiri razbojnika, na medicinskom fakultetu za Kineze u Hong Kongu.

### Od Književnog društva Furen do Udruženja za oživljavanje Kine

Godine 1891. Sun je upoznao revolucionarne prijatelje u Hong Kongu, uključujući Yeunga Ku-wana koji je bio vođa i osnivač Književnog društva Furen. Grupa je širila ideju o svrgavanju dinastije Qinga. Godine 1894. Sun je napisao peticiju od 8.000 znakova vicekralju dinastije Qing Li Hongzhangu izlažući svoje ideje za modernizaciju Kine. Otputovao je u Tianjin da lično predstavi peticiju Liju, ali nije dobio audijenciju. Nakon tog iskustva, Sun se nepovratno okrenuo ka revoluciji. Otišao je iz Kine na Havaje i osnovao Udruženje za oživljavanje Kine, koje je bilo posvećeno revolucioniranju prosperiteta Kine. Bilo je to prvo kinesko nacionalističko revolucionarno društvo. Članovi su bili uglavnom kineski iseljenici, posebno iz nižih društvenih slojeva. Istog mjeseca 1894, *Književno društvo Furen* spojeno je sa hongkonškim ogrankom *Udruženja za oživljavanje Kine*. Nakon toga, Sun je postao sekretar nedavno spojenog Udruženja za oživljavanje Kine, kojem je Yeung Ku-wan predvodio kao predsjednik. Oni su prikrili svoje aktivnosti u Hong Kongu pod vođenjem biznisa pod nazivom "Klub Kuen Hang"  (乾亨行).

### Društvo Nebo i Zemlja i putovanja u inostranstvo traže finansijsku podršku

Sekta "*Društvo neba i zemlje*" poznata kao Tiandihui postojala je dugo vremena. Grupa se takođe naziva "tri organizacije koje sarađuju", kao i Trijade. Sun je uglavnom koristio grupu da iskoristi svoja putovanja u inostranstvo kako bi dobio dalju finansijsku i resursnu podršku za svoju revoluciju.

### Prvi kinesko-japanski rat

Godine 1895. Kina je pretrpjela ozbiljan poraz tokom Prvog kinesko-japanskog rata. Postojale su dvije vrste odgovora. Jedna grupa intelektualaca je tvrdila da bi mandžurska vlada Qinga mogla vratiti svoj legitimitet uspješnom modernizacijom. Naglašavajući da bi svrgavanje Manchua rezultiralo haosom i dovelo do toga da Kina bude razbijena od strane imperijalista, intelektualci poput Kang Youweija i Liang Qichaoa podržali su odgovor inicijativama poput Stodnevne reforme. U drugoj frakciji, Sun Yat-sen i drugi poput Zou Ronga željeli su revoluciju kako bi zamijenili dinastički sistem modernom nacionalnom državom u obliku republike. Ispostavilo se da je Stodnevna reforma bila neuspješna do 1898.

## Reference

## Dodatna literatura

* Bergère, Marie-Claire (2000). *Sun Yat-sen*. Stanford University Press. ISBN 0804740119. online free to borrow
* Buck, Pearl S., *The Man Who Changed China: The Story of Sun Yat-sen* (1953) online, popular biography by famous writer
* Chen, Stephen, and Robert Payne. *Sun Yat Sen A Portrait* (1946) online
* Cheng, Chu-yuan ed. *Sun Yat-sen's Doctrine In The Modern World* (1989)
* D'Elia, Paschal M. *Sun Yat-sen. His Life and Its Meaning, a Critical Biography* (1936)
* Du, Yue. "Sun Yat-sen as Guofu: Competition over Nationalist Party Orthodoxy in the Second Sino-Japanese War." *Modern China* 45.2 (2019): 201–235.
* Jansen, Marius B. *The Japanese and Sun Yat-sen* (1967) online
* Kayloe, Tjio. *The Unfinished Revolution: Sun Yat-Sen and the Struggle for Modern China* (2017). excerpt
* Khoo, Salma Nasution. *Sun Yat Sen in Penang* (Areca Books, 2008).
* Lee, Lai To; Lee, Hock Guan, ured. (2011). *Sun Yat-Sen, Nanyang and the 1911 Revolution*. Institute of Southeast Asian Studies. ISBN 978-9814345460.
* Linebarger, Paul M.A. *Political Doctrines Of Sun Yat-sen* (1937) online free
* Martin, Bernard. *Sun Yat-sen's vision for China* (1966)
* Restarick, Henry B., *Sun Yat-sen, Liberator of China.* (Yale UP, 1931)
* Schiffrin, Harold Z. "The Enigma of Sun Yat-sen" in Mary Wright, ed., *China in Revolution: The First Phase 1900-1913* (1968) pp 443–476.
* Schiffrin, Harold Z. *Sun Yat-sen: Reluctant Revolutionary* (1980)
* Schiffrin, Harold Z. *Sun Yat-sen and the origins of the Chinese revolution* (1968).
* Shen, Stephen and Robert Payne. *Sun Yat-Sen: A Portrait* (1946) online free
* Soong, Irma Tam. "Sun Yat-sen's Christian Schooling in Hawai'i." *The Hawaiian Journal of History,* vol. 31 (1997) online Arhivirano 10. 10. 2019. na Wayback Machine
* Wilbur, Clarence Martin. *Sun Yat-sen, frustrated patriot* (Columbia University Press, 1976), a major scholarly biography online
* Yu, George T. "The 1911 Revolution: Past, Present, and Future", *Asian Survey*, 31#10 (1991), pp. 895–904, online historiography

## Vanjski linkovi

* "Memorijalna dvorana Sun Yat Sen Nanyang". Arhivirano s originala, 20. 8. 2013. Pristupljeno 7. 5. 2015.
* "Memorijalna dvorana doktora Sun Yat Sena". Arhivirano s originala, 29. 8. 2005. Pristupljeno 1. 7. 2005.
* Biografija Vlade Republike Kine (na engleskom i kineskom jeziku)
* Sun Yat-sen u Hong Kongu Arhivirano 13. 4. 2013. na Wayback Machine Biblioteka Univerziteta u Hong Kongu, Digitalne inicijative
* Savremeni pogledi na Suna među Kinezima u dijaspori
* Prekomorska kineska škola Yokohama koju je osnovao Sun Yat-sen Arhivirano 21. 4. 2019. na Wayback Machine
* Službena web stranica nacionalne memorijalne dvorane dr. Sun Yat-sena (na engleskom i kineskom jeziku)
* Istraživački centar Homer Lea
* Dr. Sun Yat-Sen Zadužbina na Havajima Virtuelna biblioteka na Sunu na Havajima uključujući izvore za šest posjeta
* Ko je Homer Lea? Arhivirano 3. 3. 2011. na Wayback Machine Sunov najbolji prijatelj. Obučavao je kineske vojnike i pripremao okvir za kinesku revoluciju 1911.
* Djela čiji je autor Sun Yat-sen na Projektu Gutenberg
* Works by or about Sun Yat-sen na Internet Archive
* Radovi autora Sun Yat-sen na LibriVox (audio knjige javno dostupne)
* Pogrebna povorka za Sun Yat-sen u kineskoj četvrti, Los Angeles u Los Angeles Times fotografskom arhivu (zbirka 1429). Posebne zbirke biblioteke UCLA, Biblioteka Charles E. Young Research, Kalifornijski univerzitet (Los Angeles).