Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Perzijski zaliv

Karta perzijskog zaliva
**Perzijski zaliv** je zaliv Indijskog okeana između Irana (Perzije) na sjeveroistoku i Arapskog poluostrva na jugozapadu. Hormuškim moreuzom povezan je s Omanskim zalivom na jugoistoku. U zaliv se na krajnjem sjeverozapadu ulijeva rijeka Shatt al-Arab koja nastaje spajanjem Eufrata i Tigrisa. Perzijski zaliv ima površinu od oko 233.000 km2. Dubina mora kreće se oko 50 m, s najvećom dubinom od 90 m. U zalivu i obalnim područjima nalaze se brojna naftna nalazišta, zbog čega ima izvanrednu geostratešku važnost.

## Geografija

Perzijski zaliv odnosno unutrašnje more koje zaliv formira, zauzima površinu od 251.000 km2. Sjeverozapadna granica zaliva je ograničena deltom rijeke Šat el Arab koja prikuplja vode rijeka Eufrat i Tigris. Dužina zaliva je 989 kilometara. Iran zauzima većinu sjeverne obale dok većina južne obale pripada Saudijskoj Arabiji. Perzijski zaliv je na najužoj strani širok svega oko 56 km. Zaliv je relativno plitak sa maksimalnom dubinom od 90 metara i prosječnom dubinom od 50 metara. *Perzijski zaliv UNGEGN.*

## Također pogledajte

* Dokumenti o imenu Perzijskog zaljeva
* Geografija Irana
* Kaspijsko jezero
* Perzijski zaliv
* planine i visoravni

## Reference
# Evaporacija

Aerosol mikroskopskih kapljica suspeddiranih u zraku iznad vrele posude posude za čaj; kada se nakon toga vodena para dovoljno ohladi, ona kondenzira. Vodenena para je ovdje nevidljivi plin, ali oblaci kondenziranih kapljica vode prelamaju i dispergiraju sunčane zrake i tako postaju vidljivi.

**Evaporacija** je tip vaporizacije tečnosti, koji se javlja na njenoj slobodnoj površini, prelaskom u plinovito stanje, kada okolina nije zasićena isparavajućom tvari. Druga vrsta isparavanja je kipljenje, koji se odlikuje mjehurićima zasićenih parom tokom formiranja u tekućoj fazi. Para proizvedena u kotlu je još jedan primjer isparavanja koje se javlja direktno iz čvrste u zasićenu fazu pare. Isparavanje koje nastaje izravno iz čvrste faze ispod tačke topljenja, što se obično javlja kod leda na ili ispod nule ili kristala naftalina ili 1,4-paradihlorobenzena, naziva se sublimacijom.

U prosjeku, mali dio molekula u čaši vode ima dovoljno toplotne energije za napuštanje tekućine. Molekula vode iz zraka uđe u vodu u čaši, ali sve dok je relativna vlažnost kontaktnog zraka manja od 100% (zasićenje), u zraku će biti ostatak prenenenih molekula vode. Vode u čaši se hladi evaporacijom, sve dok se ne postigne ravnoteža u kojoj atmosfera snabdijevanja toplotom ne bude otklonjenja isparavajućom vodom. U zatvorenom okruženju, voda bi isparavala dok zrak ne bude zasićen.

Pri dovoljnoj temperaturi, tekućina će se brzo pretvoriti u paru (vidi vrelište). Kada se molekule sudaraju, prenose energiju jedne drugima u različitim stepenima, na osnovu toga koliko su se sudarale. Ponekad je taj prenos je tako jednostrano za molekule koje su blizu površine, što završava s dovoljno energije da tečnost ispari.

Brzina evaporacije je bitan dio vodnog ciklusa. Sunce (solarna energija) omogućava isparavanje vode iz okeana, jezera, vlage u tlu, i drugih izvora vode. U hidrologiji, isparavanje i transpiracija, koja uključuje isparavanja kod biljaka (preko stoma), su skupno nazivane evapotranspiracija.

Evaporacija je također jedan od značajnih obikla termoregulacije kod sisara, uključujući i čovjeka.

Evaporacija vode se javlja kada je površina tekućina izložena spoljašnosti, omogućavajući molekulama da se odvoje u obliku pare; ova para onda može pretvoriti u oblake. Praćenje evaporacije iz njenih izvora na površini Zemlje, kroz atmosferu (kao pare ili oblaka), može se zaključiti da se njena sudbina završava formiranjem padavina, čime se zatvara vodni ciklus utjelovljuje koncept kruženja vode u atmosferi.

*Kondenzacija* je obrnut proces (prelazak iz gasovite u tečnu fazu). Fazni prijelaz se dešava na karakterističnoj temperaturi pri određenom pritisku.

## Reference

## Također pogledajte

* Isparavanje
* Transpiracija
* Sublimacija
* Kondenzacija
# Saharoza

| Saharoza |
| --- |
|  |
| Općenito |
| Hemijski spoj | Saharoza |
| Druga imena | šećer |
| CAS registarski broj | [57-50-1&rn=1 [57-50-1]] |
| Kratki opis | bijela čvrsta supstanca |
| Osobine1 |
| Molarna masa | 342,29648 g/mol |
| Agregatno stanje | čvrsto |
| Tačka topljenja | 186 °C |
| Rastvorljivost | 211,5 g/100 ml (20 °C) |
| 1 Gdje god je moguće korištene su SI jedinice. Ako nije drugačije naznačeno, dati podaci vrijede pri standardnim uslovima. |

**Saharoza** ili tršćani šećer je disaharid koji se sastoji od α-D-glukoze i β-D-fruktoze. Saharoza zakreće ravan polarizovane svjetlosti u desno i specifični ugao je 66,5°. Zagrijavanjem u prisustvu kiseline dolazi do hidrolize, pri čemu nastaje glukoza i fruktoza. Smjesa glukoze i fruktoze zakreće ravan polarizovane svjetlosti u lijevo, pa se taj proces naziva *inverzija*, a nastala smjesa glukoze i fruktoze *invertni šećer*. Saharoza se u probavnom traktu čovjeka razlaže pod djelovanjem enzima β-frukto-furanozidaze (saharaze) na glukozu i fruktozu.

Nedovršeni članak Saharoza koji govori o **hemiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Vozilo

Vozilo
**Vozilo** je svako prijevozno sredstvo namijenjeno za kretanje po cesti, osim dječjih prijevoznih sredstava, prijevoznih sredstava na osobni ili motorni pogon za osobe s invaliditetom ili starije osobe, ako se pritom ne kreću brzinom većom od brzine čovječijeg hoda.

Postoje različite vrste vozila:

* cestovna vozila
* motorna vozila
* željeznička vozila
* radna vozila
* skup vozila
* zaprežna vozila
* vojna vozila, npr. Humvee

## Pojmovi koji se vezuju uz vozilo

* Dužina vozila
* Širina vozila
* Visina vozila
* Osovinski razmak vozila
* Trag kotača vozila
* Trajna brzina vozila
* Maksimalna brzina vozila
* Nosivost vozila
* Masa vozila
* Osovinsko opterećenje vozila
* Sigurnost vozila
	+ Isofix
	+ Autosjedalica

## Pojmovi koji se odnose na radnje vozila

* Zaustavljanje vozila
* Parkiranje vozila
* Mimoilaženje vozila
* Preticanje vozila
* Obilaženje vozila
* Polukružno okretanje vozila
* Prestrojavanje vozila
* Propuštanje vozila
* Mijenjanje saobraćajne trake
* Ometanje prometa
* Ugrožavanje saobraćaja
* Kolona
* Saobraćajna nesreća
# Velika Sundska ostrva

Velika Sundska ostrva
**Velika Sundska ostrva** su grupa ostrva u indonezijskom arhipelagu. Zajedno s Malim Sundskim ostrvima čine Sundska ostrva.

U grupu Velikih Sundskih ostrva ubrajaju se Borneo (indonezijski Kalimantan), Sumatra, Java i Sulawesi. Osim sjevernog dijela Bornea, to su glavna ostrva Indonezije i čine njen najveći dio. Na Borneu je istočni dio Malezije i Brunej.

Ova ostrva tvore granicu između Tihog okeana, odnosno njegovog rubnog Južnokineskog mora i Indijskog okeana. S 1,5 miliona km2 i oko 180 miliona stanovnika riječ je o najvećoj ostrvskoj grupi na svijetu (samo je Grenland površinom veći).

## Također pogledajte

* Mala Sundska ostrva
* Tektonika ploča
* Sundska ostrva