# Aerobni organizam

Aerobne i anaerobne bakterije mogu se identificirati uzgojem u epruvetama tioglikolatnog bujona:
 1: Obligatni aerobi trebaju kisik jer ne mogu anaerobno fermentirati ili disati. Okupljaju se na vrhu epruvete gdje je koncentracija kisika najveća.
 2: Obligatni anaerobi su otrovani kisikom, pa se okupljaju na dnu epruvete gdje je koncentracija kisika najniža.
 3: Fakultativni anaerobi mogu rasti sa ili bez kisika jer mogu aerobno ili anaerobno metabolizirati energiju. Uglavnom se okupljaju na vrhu jer aerobno disanje generira više ATP-a nego fermentacija ili anaerobno disanje.
 4: Mikroaerofili trebaju kisik jer ne mogu anaerobno fermentirati ili disati. Međutim, truju ih visoke koncentracije kisika. Okupljaju se u gornjem dijelu epruvete, ali ne i na samom vrhu.
 5: Aerotolerantni organizmi ne zahtijevaju kisik jer energiju metaboliziraju anaerobno. Međutim, za razliku od obligatni anaeroba, oni nisu otrovani kisikom. Mogu se naći ravnomjerno raspoređeni po cijeloj epruveti.
**Aerobni organizam** ili **aerob** je organizam koji može preživjeti i rasti u okruženju bogatom kisikom. The ability to exhibit aerobic respiration may yield benefits to the aerobic organism, as aerobic respiration yields more energy than anaerobic respiration. Proizvodnja energije u ćeliji uključuje sintezu ATP pomoću enzima koji se zove ATP-sintaza. U aerobnom disanju, ATP- sintaza je povezana s lancem transporta elektrona u kojem kisik djeluje kao terminalni akceptor elektrona. U julu 2020. godine, morski biolozi su izvijestili da su aerobni mikroorganizmi (uglavnom), u "kvazi-suspendovanoj animaciji", pronađeni u organski siromašnim sedimentima, starim do 101,5 miliona godina, 250 stopa ispod morskog dna u Južnopacifičkom vrtlogu (SPG) ("najmrtvija tačka u okeanu"), i da bi mogli biti najdugovječniji oblici života ikada pronađeni.

## Tipovi

* Obligatni aerobi trebaju kisik za rast. U procesu poznatom kao ćelijsko disanje, ovi organizmi koriste kisik za oksidaciju supstrata (naprimjer šećera i masti) i generiranje energije.
* Fakultativni anaerobi koriste kisik ako je dostupan, ali imaju i anaerobne metode proizvodnje energije.
* Mikroaerofili trebaju kisik za proizvodnju energije, ali im štete atmosferske koncentracije kisika (21% O2).
* Aerotolerantni anaerobi ne koriste kisik, ali im on ne šteti.

Kada je organizam u stanju preživjeti i u kisikovom i u anaerobnom okruženju, korištenje Pasteurovog efekta može razlikovati fakultativne anaerobe od aerotolerantnih organizama. Ako organizam koristi fermentaciju u anaerobnom okruženju, dodavanje kisika će uzrokovati da fakultativni anaerobi obustave fermentaciju i počnu koristiti kisik za disanje. Aerotolerantni organizmi moraju nastaviti fermentaciju u prisustvu kisika.
Fakultativni organizmi rastu i u medijima bogatim kisikom i u medijima bez kisika.

## Aerobno disanje

Aerobni organizmi koriste proces koji se naziva aerobno disanje za stvaranje ATP-a iz ADP-a i fosfata. Glukoza (monosaharid) se oksidira kako bi pokrenula lanac transporta elektrona:

Ova jednačina je sažetak onoga što se dešava u tri serije biohemijskih reakcija: glikoliza, Krebsov ciklus (također poznat kao ciklus limunske kiseline) i oksidativna fosforilacija.

C6H12O6 + 6 O2 + 38 ADP + 38 fosfat → 6 CO2 + 44 H2O + 38 ATP
U oksidativnoj fosforilaciji, ATP se sintetizira iz ADP-a i fosfata pomoću ATP-sintaze. ATP-sintazu pokreće protonsko-motivna sila stvorena korištenjem energije generirane iz lanca transporta elektrona. vodikov ion (H+) ima pozitivno naelektrisanje i ako je odvojen ćelijskom membranom, stvara razliku u naelektrisanju između unutrašnje i vanjske strane membrane. Oksidativna fosforilacija se javlja u mitohondrijama eukariota.

Aerobnom disanju je potreban O2 jer djeluje kao terminalni akceptor elektrona u lancu transporta elektrona prokariota. Molekularni kisik se u ovom procesu redukuje do vode.

## Također potledajte

* Aerobna probava
* Aerobni vaginitis
* Anaerobna probava
* Anaerobni organizam
* Fermentacija (biohemija)
* Oksigenacija

## Reference