Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Agnosticizam

**Agnosticizam** (od grč. ἀγνωστός = nespoznatljiv) je filozofsko, idealističko učenje, koje poriče mogućnost spoznaje objektivno postojećeg svijeta. To je stav ili uvjerenje da je postojanje Boga, božanskog ili natprirodnog ili nepoznato u principu ili nepoznato u stvarnosti. Također može značiti apatiju prema takvom religijskom uvjerenju i odnositi se na lična ograničenja, a ne na svjetonazor. Druga definicija je stav da "ljudski razum nije sposoban pružiti dovoljno racionalnih osnova da opravda ili vjerovanje da Bog postoji ili vjerovanje da Bog ne postoji."

Agnosticizam za razliku od ateizma ne kaže da Boga ili Smisla nema, već da on možda i postoji, ali ga na ovom stepenu razvoja ne možemo dokučiti. Agnosticizam je negdje na pola puta između deizma i ateizma: s jedne strane nije opterećen vjerskim dogmama, a s druge strane nije ograničen isključivošću ateizma pošto dopušta mogućnost da ipak postoji neki viši entitet nego što je to čovjek. Zbog gore navedenoga smatra se glavnim takmacem deizma i ateizma.

Pojam uveo je engleski biolog Thomas Henry Huxley rekao je da je prvobitno skovao riječ agnostik 1869. "kako bi označio ljude koji, poput [njega], priznaju da su beznadežno neupućeni u raznim pitanjima [uključujući i pitanje Božjeg postojanja], o kojima metafizičari i teolozi, i ortodoksni i heterodoksni, dogmatiziraju s najvećim povjerenjem." Raniji mislioci pisali su djela koja su promovirala agnostička gledišta, poput Sanjaya Belatthiputte, indijskog filozofa iz 5. stoljeća p. n. e. koji je izražavao agnosticizam o bilo kakvom zagrobnom životu; i Protagore, grčkog filozofa iz 5. stoljeća p. n. e. koji je izražavao agnosticizam o postojanju "bogova". Pojam je kasnije poprimio značenje "nemoguće spoznaje". Spoznati se mogu samo podaci neposrednog iskustva ali ne i metafizička stvarnost (npr. bitak stvari, besmrtnost duše, moralni zakoni, opstojnost Božija...). Pojam je sličan ali i različit od skepticizama, naime agnosticizam je više "odustajanje od" nego negacija mogućnosti spoznaje, kao kod skepticizma.

## Predstavnici

* Thomas Henry Huxley,
* Robert G. Ingersoll,
* Bertrand Russell

## Također pogledajte

* Ateizam
* Filozofija
* Gnoseologija
* Gnosticizam

## Reference

Nedovršeni članak Agnosticizam koji govori o **filozofiji** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Festival

Festival u Kufsteinu
Renesansni festival u Koprivnici
**Festival** označava javni događaj ili seriju svečanosti koja se redovno održava u nekom gradu ili lokaciji te je posvećena određenom aspektu umjetnosti i života. U prošlosti su festivali bili pretežno vjerskog karaktera (svetkovine), odnosno posvećeni određenom božanstvu, da bi kasnije dobili i sekularni sadržaj, pa tako danas imamo pivske festivale kao što je Oktoberfest u Münchenu, muzičke festivale kao Splitski festival, ili filmske festivale kao Filmski festival u Cannesu.

Sadržaj festivala ovisi o povodu, mjestu i vremenu, pa tako može uključivati vjerske obrede, gozbe, izložbe, pozorišne i filmske predstave, odnosno sportska takmičenja. Sudionici festivalskih takmičenja često znaju dobivati prestižne festivalske nagrade.

## Primjeri za festivale

* filmski festival
* umjetnički festival
* muzički festival
* pozorišni festival

## Također pogledajte

* Praznik

## Vanjski linkovi

* www.sff.ba
# Sjeverna Afrika

Karta Afrike sa sjevernim zemlja u tamnoj zelenoj boji
**Sjeverna Afrika** je regija koja obuhvata sjeverni dio Afrike. Općenito se smatra da ovu regiju sačinjavaju sljedeće zemlje:

* Alžir
* Egipat
* Libija
* Mauritanija
* Maroko
* Sudan
* Tunis
* Zapadna Sahara (Pod marokanskom vlašću)

Azori, Kanarska ostrva, Etiopija, Eritreja i Madeira se ponekad također svrstavaju kao dio Sjeverne Afrike.

Magrib, također poznat kao Sjeverozapadna Afrika je dio Sjeverne Afrike i sačinjavaju ga: Alžir, Maroko, Tunis, Zapadna Sahara, Libija i Mauritanija (prema tome isključujući Dolinu Nila). U francuskoj upotrebi, Magrib označava samo prve tri pomenute zemlje. U arapskoj upotrebi ovaj izraz se može odnositi samo na Maroko.

No, neke sjevernoafričke zemlje, kao Egipt i Libija se često smatraju dijelom Bliskog Istoka, budući da ove dvije zemlje imaju bliže odnose sa Zapadnom Azijom negoli sa Magribom.
# Dačani

**Dačani** su narod tračanske loze koji je u starom vijeku bio nastanjen u donjem toku Dunava, vrlo srodan Getima koji se s njim slivaju. Grupisanje mnogih dačanskih plemena u šire državne formacije desilo se tek početkom 2. stoljeća p. n. e. Sredinom 1. stoljeća p. n. e. pod vladom Burebiste, dolazi do velike ekspanzije Dačana. Na istoku razbijaju Bastarne, pljačkaju i uništavaju grčke gradove na sjeverozapadnoj obali Crnog mora, pustoše Trakiju do rimskih provincija Ilirije i Makedonije, potčinjavaju Skordisce između Morave i Save, uništavaju Boje i Taurisce, koji su sa sjeverozapada prodirali na Tisu. Moćna država Dačana bila je stalna prijetnja istočnim granicama Rimskog Carstva. Rimsko-dačanska granica išla je Dunavom od Beča do ušća. Na prelazu stare i nove ere Rimljani povremeno upadaju u zemlje Dačana da bi ih odbacili od Dunava i onemogućili njihove upade južno od rijeke. U drugoj polovini 1. stoljeća, poslije gotovo jednog vijeka nesloge i slabosti, dačanska plemena ponovo se okupljaju oko jedne jake ličnosti, Decebala. Godine 85. Dačani su upali s jakim snagama u Meziju. Rimski car Domicijan uspio ih je potisnuti preko granice. Naredne godine Kornelije Fusk, rimski prefekt Garde, prešao je Dunav, ali je od Dačana potučen do nogu. Poraz je osvetio Tetije Julijan 88. godine kod Tapea, ali je Decebal uspio sklopiti povoljan mir zbog drugih neprilika u Rimskom Carstvu. Tek će rimski car Trajan okončati dačansku opasnost (Dakijski ratovi). Godine 107, poslije formiranja rimske provincije Dakije, u koju je uključeno i područje koje su naseljavala dačanska plemena, istrijebljeni i raseljeni Dačani nestaju s historijske pozornice.

U doba sukoba s Rimljanima Dačani su bili na znatnom stepenu civilizacije, koja je imala mnogo posebnih karakteristika. Prestiž kraljeva podržavali su prvosveštenici. Aristokratija se oštro odvajala od slobodnih ratnika. U mirno doba Dačani su se pretežno bavili stočarstvom, a u ravnicama i ratarstvom. U Transilvaniji su vadili zlato i srebro. Bila je razvijena i trgovina. U ratu su se borili pješke. Konje su upotrebljavali uglavnom za vuču. Utvrđenja su im originalna: bedeme su spolja do izvjesne visine činili kameni blokovi ojačani drvenim poprečnim sponama, a između njih su stavljani šut i zemlja. Gornji dio bedema dograđivan je ćerpičem.

## Također pogledajte

* Tračani
* Iliri
* Skiti
* Kimerijci
* Trakija (regija)

Nedovršeni članak Dačani koji govori o **narodima** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Grenada

| Grenada |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  |
| Zastava |

 |
| **Himna:**"Hail Grenada" ("Živjela Granada") |
| Položaj Grenade na karti Položaj Grenade
 |
| Glavni grad | St. George's
 |
| Službeni jezik | engleski |
| Državno uređenje |   |
| • Kraljica | Elizabeth II |
| • Guverner | Cécile La Grenade |
| • Premijer | Keith Mitchell |
| Zakonodavstvo |  |
| Nezavisnost | 7. februar 1974. (od Ujedinjenog Kraljevstva)  |
| Površina |
| • Ukupno | 344 km2 (203.) |
| • Vode (%) | 1.6 |
| Stanovništvo |
| • Ukupno  | 103,000 Procjena 2005 (193.) |
| • Gustoća | 259.5/km2  |
| Valuta | Istočno karibijski dolar (XCD)  |
| Vremenska zona | UTC-4 |
| Pozivni broj | +1 473 |
| Internetska domena | .gd |

**Grenada** je ostrvska država na jugoistoku Karipskog mora: sjeverno od Trinidada i Tobaga i južno od Svetog Vincenta i Grenadina.

## Historija

Prvi stanovnici Grenade su bili pripadnici karipskih naroda. Nakon Kolumbova otkrića počinje naseljavanje Britanaca te nešto kasnije Francuza koji od domorodaca kupuju otok 1650. Ponovno je prepušten Britancima 1783. i ostaje njihovom kolonijom do 1974. godine kada stiče punu nezavisnost. Tadašnja vlada uvela je socijalističko društveno uređenje i povezala se s istokom, a ostale su karipske države zbog straha da će Grenada postati baza za potporu ljevičarima zatražile pomoć SAD-a. SAD su 1983. godine izvele invaziju na otok, a američke trupe su se povukle tek 1995. godine. Grenada i danas pripada zajednici Commonwealth.

## Vlada

## Političke podjele

## Geografija

Samo ostrvo Grenada je najveće ostrvo; manji Grenadini su: Carriacou, Petit Martinique, Ronde Island, Caille Island, Diamond Island, Large Island, Saline Island, i Frigate Island.

## Privreda

Raširena je proizvodnja začina: cimeta, klinčića, đumbira i muškatnog oraščića.

Turizam je glavna pokretačka snaga privrede Grenade. Uobičajeni turizam na plažama i vodeni sportovi su najviše fokusirani u jugozapadnom regionu oko St George-a, aerodroma i obalnog pojasa; ekoturizam dobija na značaju.

## Stanovništvo

Oko 80% stanovništva su potomci afričkih robova koje su doveli Evropljani. Ostatak čini autohtono karipsko stanovništvo. Gotovo cijelo stanovništvo govori engleskim jezikom. Najraširenija vjera je kršćanstvo: polovicu čine katolici, a od protestanata najbrojnici su anglikanci.

## Kultura

Iako je Francuski utjecaj na kulturu Grenade mnogo manje vidljiv nego na drugim Karipskim ostrvima, ostala su prezimena i imena mjesta, u svakodnevnom jeziku su prisutne francuske riječi i lokalni dijalekt, ili Patois. Jači utjecaj se primijeti u jako začinjenoj hrani.

Ostrvska kultura je je pod utjecajem Afričkih korijena kod većine Grenadinaca, ali Indijski karipski-Ameroindijski utjecaj vidljiv sa **dhal puri**, **rotis**, indijskim slatkišima, kao i kaasavom i currijem u kuhinji.

## Također pogledajte

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt Vlade Grenade
* Grenada na *CIA World Factbook*
# Maternji jezik

**Maternji jezik** (lat.: *lingua materna*) prvi je jezik naučen u ranom djetinjstvu izvan formalne nastave. Korijeni tog prvog jezika sa svojom strukturom glasova i gramatike tako su duboki da je njegovo govorenje automatizirano. Nakon puberteta ni jednim drugim jezikom se ne može tako dobro vladati. Zato se smatra da se sa učenjem nekog stranog jezika treba početi još u djetinjstvu, da bi vladanje i nekim drugim jezikom bilo na nivou maternjeg. Odlučujuću ulogu u procesu učenja maternjeg jezika ima sredina u kojoj se dijete kreće. Tako će ono u istom obimu savladati preovlađujući jezik kao i predhodne generacije, ako ne postoji neka posebna jezička slabost.

Kod jezika manjina pravi se razlika izmedu *maternjeg jezika* i *prvog jezika*. U današnje vrijeme globalizacije često se govori o *dvojezičnosti* (jednako dobro govorenje dva jezika) i *višejezičnosti*, koja se postavlja za cilj u mnogim evropskim i svjetskim kulturama.
Naučna saznanja dokazuju da se melodija maternjeg jezika ogleda u muzici pojedinog kompozitora. Isto tako još nerođena djeca u majčinom trbuhu raspoznaju majčin glas i govor. Učenje jezika do pete godine života popraćeno je tjelesnim i senzornim iskustvima, te se riječi pamte sa osobinama i asociraju na situacije u kojima su naučene.
Neki od kriterija koji određuju maternji jezik:

* to je jezik naučen od majke, osobe s kojom u ranom djetinjstvu imamo najprisniji kontakt,
* najbolje vladamo tim jezikom (kriterij kompetencije),
* najčešće korišten jezik (kriterij funkcije),
* jezik s kojim se osoba koja ga govori identificira (kriterij identifikacije).

Dokazano je da je za učenje svakog drugog jezika, u starosti nakon godina puberteta, neophodna dobra osnova maternjeg jezika, na koju se nadovezuju znanja svih daljih jezika. U djetinjstvu je učenje maternjeg, ali i drugih jezika vezano za komunikaciju djeteta sa sredinom. Tako je djeci moguće, bez velikog napora, naučiti i do sedam jezika i jednako dobro ih govoriti, pod uvjetom da svaki drugi jezik govore sa drugom osobom. Ukoliko jedna ista osoba govori sa djetetom više jezika, postiže se slabiji rezultat.

## Važni datumi

* 21. februar – UNESCO-ov Međunarodni dan maternjeg jezika
* 26. septembar – Evropski dan jezika
# Primijenjena nauka

**Primijenjena nauka** je korištenje naučne metode i znanja stečenog zaključcima iz metode za postizanje praktičnih ciljeva. Uključuje širok spektar disciplina kao što su inženjerstvo i medicina. Primijenjena nauka je često u kontrastu sa osnovnom naukom, koja je fokusirana na unapređenje naučnih teorija i zakona koji objašnjavaju i predviđaju prirodne ili druge pojave.

Primijenjena nauka može primijeniti i formalnu nauku, kao što su statistika i teorija vjerovatnoće, kao u epidemiologiji. Genetska epidemiologija je primijenjena nauka koja primjenjuje i biološke i statističke metode. Primijenjena nauka može primijeniti i društvene nauke, kao što je primjena psihologije u primijenjenoj psihologiji, kriminologiji i pravu.

Inženjerske oblasti obuhvataju termodinamiku, prenos toplote, mehaniku fluida, statiku, dinamiku, mehaniku materijala, kinematiku, elektromagnetizam, nauku o materijalima, nauke o zemlji, inženjersku fiziku. Ove oblasti su također u okviru osnovnih nauka.

Medicinske nauke, na primjer medicinska mikrobiologija, farmaceutska istraživanja i klinička virologija, su primijenjene nauke koje primjenjuju biologiju i hemiju u medicini. Farmaceutski razvoj bi bio u domenu inženjeringa.

## Reference
# Leukip

Leukip
**Leukip** (5. vijek p. n. e.) bio je začetnik atomizma, filozofskog mišljenja da je sve sastavljeno od raznih neuništivih, nedjeljivih (*atomos*-nedjeljiv) elemenata zvanih atomi.

Nisu sačuvana nikakva pisana djela koja bi se mogla pripisati Leukipu, jer su njegova pisanja sadržana u djelima njegovog poznatog učenika Demokrita. U principu, ne moguće je pronaći mišljenja o kojima se Leukip i Demokrit nisu slagali.

Leukip je rođen u Miletu (ili neki kažu u Eleji, jer se njegova filozofija može dovesti u vezu sa elejskom filozofijom), bio je savremenik Zenona, Empedokla, Anaksagore koji su pripadali jonskoj školi filozofije. Njegova slava je tako zasjenjena Demokritovom, koji je sistematizovao svoje poglede o atomima, da je Epikurej sumnjao u njegovo postojanje, prema Diogenu Laertiju. Ali, Aristotel i neki drugi filozofi su mu pripisali otkriće atomizma.

## Također pogledajte

* Atomizam
* Demokrit
* Epikur

## Vanjski linkovi
# FinTech

**FinTech (finansijska tehnologija)** odnosi se na integraciju tehnologije u finansijske usluge sa ciljem poboljšanja njihove efikasnosti, dostupnosti i inovacija. FinTech kompanije koriste napredne tehnologije poput vještačke inteligencije (AI), blockchaina, računarstva u oblaku i mobilnih tehnologija kako bi transformisale tradicionalno bankarstvo, plaćanja, kreditiranje i investicione usluge.

## Historija i definicija

Pojam FinTech postao je popularan početkom 21. vijeka, obuhvatajući širok spektar digitalnih finansijskih usluga. Kelvin Leong i Sung definisali su FinTech kao interdisciplinarno polje koje kombinuje finansije, upravljanje tehnologijom i inovacije, fokusirajući se na digitalnu transformaciju finansijskih usluga. Ključni podsektor FinTecha je *PayTech*, koji se odnosi na inovacije u oblasti maloprodajnih plaćanja.

### Ključne Oblasti FinTecha

* *Digitalna Plaćanja*: Mobilni novčanici, beskontaktna plaćanja i blockchain transakcije mijenjaju načine plaćanja.
* *Kreditiranje i Pozajmice*: Peer-to-peer (P2P) platforme i AI alati za procjenu kreditne sposobnosti nude alternativne metode finansiranja.
* *Investicije i Upravljanje Bogatstvom*: Robo-savjetnici i algoritamsko trgovanje automatizuju investicione odluke.
* *Osiguravajuća Tehnologija* (InsurTech): garancija plaćanja velikih finansijskih institucija (AI-driven underwriting) i blockchain omogućavaju efikasnije procese osiguranja.

## FinTech u Bosni i Hercegovini

FinTech sektor u Bosni i Hercegovini je još uvijek nerazvijen zbog fragmentiranih regulativa i infrastrukturnih ograničenja. Uprkos globalnom napretku, Bosna i Hercegovina i dalje nema **strategiju maloprodajnih plaćanja** i **sistem instant plaćanja**, što ograničava modernizaciju finansijskih transakcija (Ahmić, 2024). Usklađivanje nacionalnih platnih sistema sa standardima Evropske unije je od suštinskog značaja za integraciju u Jedinstvenu zonu plaćanja u eurima (SEPA). Međutim, napredak je bio neujednačen, sa nižim nivoima pristupa i korištenja transakcionih računa i digitalnih finansijskih usluga. Ova neusklađenost predstavlja izazove za prekograničnu interoperabilnost i usvajanje modernih tehnologija plaćanja.

## Vanjski linkovi

## Reference
# Usmena književnost

**Usmena književnost** predstavlja najstariji oblik književnoumjetničkog rada. Na različitim prostorima razvijali su se različiti rodovi usmene književnosti. Osnovna podjela usmene književnosti na rodove i vrste može izgledati ovako:

-Poezija: lirska pjesma - sevdalinke,epska pjesma: - epovi i krajišnice; epsko-lirska pjesma: - balade i romanse.

-Proza: bajke, pripovijetke, priče, legende, predaje: - predaje o građevinama, grebljima, turbetima; predaje o evlijama i kerameti-sahibijama; predaje o značajnim historijskim događajima; predaje o značajnim historijskim ličnostima...

-Dramski radovi (djela)

NASTANAK NAŠE USMENE KNJIŽEVNOSTI:

-KOLEKTIVISTIČKA - ta teorija zastupa mišljenje da je naša usmena književnost plod kolektivnog(zajedničkog) stvaranja našeg naroda.

-INDIVIDUALISTIČKA - ta teorija zastupa stajalište po kojem je naša usmena književnost plod našeg(osobnog) stvaralačkog rada.

-KOMBINIRANA - ta teorija stoji između prve dvije. Istraživanja su pokazala da je naša usmena književnost nastala po principu "Najprije je bio događaj,pa oko njega je stvoren sažetak."

## Vanjski linkovi

*  Arhivirano 13. 2. 2021. na Wayback Machine
# Ezra

Ezra u djelu Guillaume Rouillé-a *Promptuarii Iconum Insigniorum*
**Ezra** (hebr. pomoć). Hebrejski: עזרא, Ezra . 480–440. p. n. e.
Ime hebrejskog sveštenika iz 5. vijeka p.n.e. koji je po Bibliji doveo grupu Judejaca iz babilonskog ropstva nazad u Jerusalim.

U Hebrejskom prevodu Biblije, ili kršćanskom Starom zavjetu, Ezra je važna figura u knjigama Ezre i Nehemije, za koje se tradicionalno smatra da ih je napisao odnosno uredio. Prema tradiciji, Ezra je također bio autor Knjiga Ljetopisa i Knjige Malahije. Prikazan je kao osoba koja je odigrala ključnu ulogu u vraćanju jevrejskih spisa i religije narodu nakon povratka iz babilonskog ropstva i veoma je poštovana ličnost u judaizmu. Smatra se svecem u Rimokatoličkoj crkvi, koja njegov blagdan obilježava 13. jula, isto kao i kod njegovog savremenika, Nehemije. On se također poštuje kao svetac u Istočnoj pravoslavnoj crkvi, koja njegov blagdan određuje na Nedjelju svetih otaca.

## Reference

## Vanjski linkovi

*  Članak u katoličkoj enciklopediji (en)
# Amater

**Amater** je osoba koja se bavi nekom profesijom bez namjere stjecanja materijalne koristi. Riječ se obično koristi za one djelatnosti koje se mogu obavljati i profesionalno npr. sportista - amater ili profesionalac. Rijetko ćemo nekoga ko skuplja poštanske marke nazvati amaterom, prije hobistom.

Obično su sportisti do 16-te ili 18-te godine amateri, a poslije postaju profesionalci (bez obzira što danas djeca počinju trenirati tenis s 5 ili 6 godina, i ponekad ulažu i par sati svaki dan godinama u treninge, tek kad počnu zarađivati novac igrajući, onda ih smatramo profesionalcima). Isto razmatranje vrijedi i za ostale sportove, bio to nogomet, boks ili pikado.

## Također pogledajte

* Hobi

## Reference

## Vanjski linkovi
# Norwich

|  |
| --- |
| Norwich |
| Grad |
|  |
| Država | Engleska |
| Regija | Istok |
| Grofovija | Norfolk |
|  |
| Površina | 39,02 km2 |
|  |
| Stanovništvo | 140,452 (*2014*) |
|  - Urbana zona | 216,166 |
|  - Metro | 376,500 |
|  |
| Vremenska zona | UTC+0 |
|  |
| **Veb-sajt:**  norwich.gov.uk |
|  |

**Norwich** jest grad u engleskoj regiji Istok. Pripada grofoviji Norfolk. Prostire se na površini od 37 km2. Leži na rijeci Wensum. Od Londona je udaljen 157 kilometara sjeveroistočno. 2014. godine grad je brojao preko 140.000 stanovnika.

Grad se prvi put spominje u 10. vijeku. Na ovom području Sasi su osnovali selo *Northwic*. 1004. godine osvojen je od strane Danaca. U to vrijeme postaje trgovinski centar. 1066. godine pada pod normansku vlast. Tokom 11. vijeka je bio najveći grad u Engleskoj nakon Londona, te jedan od najvažnijih u cijelom kraljevstvu. Do industrijske revolucije je bio centar najnaseljenije grofovije u državi.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službena stranica grada
# Edith Piaf

| Édith Piaf |
| --- |
| Edith Piaf, bista u Kielceu |
| Rođenje |  (1915-12-19) 19. decembar 1915. Pariz, Francuska |
| Smrt | 11. oktobar 1963(1963-10-11) (47 godina) Pariz, Francuska |

**Édith Piaf** (Pariz, 19. decembar 1915. - Pariz, 11. oktobar 1963.), pravo ime *Edith Giovanna Gassion*, francuska pjevačica.

Édith Piaf, kći akrobate, djetinjstvo je provela u bijedi putujući s cirkuskim družinama. S 15 godina počinje kao ulična pjevačica, a od 1937. pjeva na pariskim scenama i postaje znamenito ime francuske šansone. Gostovala je po Evropi, Sjedinjenim Američkim Državama i drugdje djelomice s grupom "Les Compagnons de la chanson". Pojavila se i na filmu. Glasa puna neodoljive topline pjevala je o tjeskobi siromaštva, bijedi ulice i skitnji, ali i o neugasivoj nadi, povjerenju i sveprisutnoj magiji ljubavi. Napisala je memoarska djela "Na balu šanse" i "Moj život".

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
* www.edithpiaf.com
* www.little-sparrow.co.uk
* Édith Piaf
* Les conquêtes de Piaf
# Intrinzično svojstvo

U nauci i inženjerstvu, **intrinzično svojstvo** je svojstvo određenog subjekta koje postoji samo po sebi ili unutar subjekta. **Ekstrinzično svojstvo** nije bitno ili inherentno subjektu koji se karakterizira. Naprimjer, masa je intrinzično svojstvo bilo kojeg fizičkog objekta, dok je težina ekstrinzično svojstvo koje zavisi od jačine gravitacijskog polja u kojem se objekt nalazi.

## Primjena u nauci i inženjerstvu

U nauci o materijalima, intrinzično svojstvo je nezavisno od toga koliko je materijala prisutno i nezavisno je od oblika materijala, npr. jedan veliki komad ili skup malih čestica. Unutrašnja svojstva uglavnom zavise od fundamentalnog hemijskog sastava i osnovestrukture materijala. Vanjska svojstva se razlikuju po tome što zavise od prisustva hemijskih zagađivača ili strukturnih defekata koje je moguće izbjeći.

U biologiji, intrinzični efekti potiču iz unutrašnjosti organizma ili ćelije, kao što je autoimunska bolest ili urođena imunost.

U elektronici i optici, intrinzična svojstva uređaja (ili sistema uređaja) su uglavnom ona koja su oslobođena uticaja različitih vrsta nebitnih defekata. Takvi nedostaci mogu nastati kao posljedica nesavršenosti dizajna, grešaka u proizvodnji ili ekstremnih operativnih uslova i mogu proizvesti karakteristična i često neželjena vanjska svojstva. Identifikacija, optimizacija i kontrola i unutrašnjih i vanjskih svojstava spadaju među inženjerske zadatke neophodne za postizanje visokih performansi i pouzdanosti modernih električnih i optičkih sistema.

## Također pogledajte

*
* Intenzivna i ekstenzivna svojstva
* Motivacija

## Reference