Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Neville Chamberlain

| Neville Chamberlaine |
| --- |
|  |
| Premijer Ujedinjenog Kraljevstva |
| **Vrijeme na dužnosti** 28. maj 1937 – 10. maj 1940. |
| Prethodnik | Stanley Baldwin |
| Nasljednik | Winston Churchill |
| Lični podaci |
| Rođenje | Arthur Neville Chamberlain  (1869-03-18) 18. mart 1869. Edgabston, Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Smrt | 9. novembar 1940(1940-11-09) (71 godina) Heckfield, Ujedinjeno Kraljevstvo |
| Politička stranka | Konzervativna stranka |
| Supružnik | Anne Chamberlain |
| Potpis |  |

**Arthur Neville Chamberlain** bio je britanski političar i bivši premijer Ujedinjenog Kraljevstva.

Bio je zagovarač britanskog imperijalizma u 19. vijeku. Od 1930. do 1940. bio je čelnik Konzervativne stranke, a od 1937. do 1940. britanski premijer. S njim na čelu britanska je vlada, u savezu sa Francuskom, vodila politiku smirenja i pregovora u Evropi, koja se u ishodu pokazala popustljivom, te kapitulantskom prema sve agresivnijem Adolfu Hitleru, što je bilo kobno za međunarodnu zajednicu. Dao je ostavku nakon što je Njemačka napala Francusku. Naslijedio ga je Winston Churchill.

## Vanjski linkovi

* Neville Chamberlain na Wikimedia Commonsu
# Meteor

Kiša meteora
**Meteor** je vidljiva putanja meteoroida koji ulazi u atmosferu Zemlje ili nekog drugog nebeskog tijela. Vidljivost je uzrokovana toplotom koju proizvodi atmosferski ulazak. Vrlo svijetli meteor, svjetliji i od prividne veličine Venere se zove *vatrena lopta* ili bolid.

Ako meteor preživi svoj prolazak kroz atmosferu i stigne na površinu nekog nebeskog tijela, tijelo koje nastaje se zove meteorit. Meteor koji padne na Zemlju ili drugo nebesko tijelo može napraviti impaktni krater.

Istopljeni Zemljin materijal koji je prsnuo iz takvog jednog kratera se može ohladiti i očvrsnuti, te tako oformiti tijelo poznato kao tektit.

## Također pogledajte

* Krater
* Kiša meteora
* Meteoridi
* Meteorit
* Tektit

## Reference

## Vanjski linkovi

*

*
*
*
# 1751.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1747. |
1748. |
1749. |
1750. |
**1751.** | 1752. | 1753. | 1754. | 1755. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1720-e |
1730-e |
1740-e |
**1750-e** | 1760-e | 1770-e | 1780-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
17. vijek |
**18. vijek** | 19. vijek | ► |

1751. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1751 *MDCCLI* |
| Ab Urbe condita | 2504 |
| Asirski kalendar | 6501 |
| Bengalski kalendar | 1158 |
| Berberski kalendar | 2701 |
| Budistički kalendar | 2295 |
| Burmanski kalendar | 1113 |
| Bizantijski kalendar | 7259–7260 |
| Kineski kalendar | 庚午年 (Metalni Konj) 4447 ili 4387     *— do —* 辛未年 (Metalni Koza) 4448 ili 4388 |
| Koptski kalendar | 1467–1468 |
| Diskordijanski kalendar | 2917 |
| Etiopijski kalendar | 1743–1744 |
| Hebrejski kalendar | 5511–5512 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1807–1808 |
|  - *Šaka Samvat* | 1673–1674 |
|  - *Kali Juga* | 4852–4853 |
| Holocenski kalendar | 11751 |
| Igbo kalendar | 751–752 |
| Iranski kalendar | 1129–1130 |
| Islamski kalendar | 1164–1165 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 11 dana |
| Korejski kalendar | 4084 |
| Minguo kalendar | 161 prije Tajvana 民前161年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2293–2294 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

**1751.** (MDCCLI) je bila uobičajena godina koja počinje u petak po gregorijanskom kalendaru i uobičajena godina koja počinje u utorak po julijanskom kalendaru, 1751. godina Common Era (CE) i Anno Domini (AD), 751. godina 2. milenija, 51. godina 18. stoljeća i 2. godina decenije 1750-ih. Od početka 1751. godine, gregorijanski kalendar je bio 11 dana ispred julijanskog, koji je ostao u lokalnoj upotrebi do 1923. godine.

U Britaniji i njenim kolonijama (osim Škotske), 1751. je imala samo 282 dana zbog zakona o britanskom kalendaru iz 1751. godine, koji je godinu završio 31. decembra (umjesto skoro tri mjeseca kasnije prema prethodnom pravilu).

## Događaji

## 1751. u temama

## Rođeni

## Umrli

* 17. januar – Tomaso Albinoni, italijanski barokni kompozitor

* 30. novembar – Jean-Philippe Loys de Cheseaux, švicarski astronom

## Bilješke

## Reference

## Vanjski linkovi
# Lydnevi

**Lydnevi** je umjetni jezik poput Esperanta ili Slovia.

## Gramatika

### Izgovor

Izgovor lydnevi| slovo | a | b | c | d | e | é | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | ø | p | q | r | s | š | t | u | v | w | x | y | z | ž |
| izgovor | a | b | ʦ | d | e | ɛː | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | ə | p | ɣ | r | s | ʃ | t | u | v | β | ɣz͡ | ɯ | z | ʒ |

Izgovor lydnevi (2)| slovo | ai | au | ch | ei | eu | nj | oi | ou | th |
| izgovor | ai̯ | au̯ | x | ei̯ | eu̯ | ɲ | oi̯ | ou̼ | tʰ |

## Primjer lydnevskog jezika

Oče naš:

Otec navo,
Jaš jési na nebesai,
Da jest posvetyn tavo nam.
Da jest prihedyn tavo kralestvo.
Da jest stanyn tavo vilja, jako na nébe, tako y na zéma.
As navo bréd e keždanyn davat i nave danas.
Ø adpoštat i nave as navo dluhem
jako y me adpoštalesom i navo dluhare.
Ø nevøvedat as nave vø pokušenje,
ale nesvabodat as nave é zølyn.
Navad tavo jest kralestvo y moc y slava navéke.
Amén.
## Reference
# Radio

Sistem procesiranja signala
**Radio** je bežični prijenos signala korištenjem elektromagnetskih valova kojima su frekvencije niže od frekvencija infracrvene svjetlosti, pa se prema tome zovu i radiotalasi.

Radio ima uticaj na mnoga područja, pa se pojam radio koristi većinom u riječima kao što su radiotehnika, radio-komunikacije, radio-difuzija, radio-uređaji itd.

|  |
| --- |
| **Radio opseg** |
| ELF | SLF | ULF | VLF | LF | MF | HF | VHF | UHF | SHF | EHF |
| 3 Hz | 30 Hz | 300 Hz | 3 kHz | 30 kHz | 300 kHz | 3 MHz | 30 MHz | 300 MHz | 3 GHz | 30 GHz |
| 30 Hz | 300 Hz | 3 kHz | 30 kHz | 300 kHz | 3 MHz | 30 MHz | 300 MHz | 3 GHz | 30 GHz | 300 GHz |

## Pitanje izumitelja

Pitanje ko je izumio radio, tada nazvan bežična telegrafija, je veoma sporno. Ipak, dolje će biti nabrojani glavni naučnici i izumitelji koji su doprinijeli razvoju radija:

* Alexander Stepanovich Popov, je 1894. izgradio prvi radio prijemnik koji će kasnije biti prerađen i nazvan kao detektor svjetlosti. Prvi put ga je predstavio 5. maja 1895. godine Ruskom Fizičkom i Hemijskom društvu.
* Nikola Tesla je razvio način kako da proizvede radio frekvenciju, što je i javno pokazao u izlaganju o principima radio tehnike. On drži američki patent za izum radija, koji je tada definisan kao *"bežični prijenos podataka."*
* Guglielmo Marconi je bio rani radio istraživač i osnovao prvu komercijalnu organizaciju namijenjenu za razvoj i korištenje radija.
* Reginald Fessenden i Lee de Forest su izumili dalekosežni radio (amplitude-modulated ili AM) tako da više stanica može slati signale za razliku od ranijih radija gdje je odašiljač pokrivao čitav opseg frekvencija.
* Edwin H. Armstrong je izumio frekvencijski radio (frequency-modulated ili FM) tako da zvučni signal može izbjeći smetnje nastale od električke opreme i atmosfere.
* Roberto Landell de Moura je između 1893. i 1894. godine vršio eksperimente. Ipak, svoje dosege nije predstavio javnosti do 1900. godine, za koje će kasnije dobiti brazilske i američke patente.

## Također pogledajte

* Radio-amaterizam
* Vojni radio sistemi
* Satelitski radio
* SETI
* Radio stanice
* Bežične mreže
* Radio elektronika

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
*  Arhivirano 11. 12. 2007. na Wayback Machine
*
*
# 280. p. n. e.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ | ◄ | 283. p. n. e. | 282. p. n. e. | 281. p. n. e. | **280. p. n. e.** |
279. p. n. e. |
278. p. n. e. |
277. p. n. e. |
► |
►► |
| **Decenije:**
◄ | 300te p. n. e. | 290te p. n. e. | **280te p. n. e.** | 270te p. n. e. |
260te p. n. e. |
► |
| **Vijekovi:**
◄ |
4. vijek p. n. e. |
**3. vijek p. n. e.** |
2. vijek p. n. e. |
► |

## Događaji

## 280. p. n. e. u temama

## Rođeni

## Umrli

2026. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 2026 *MMXXVI* |
| Ab Urbe condita | 2779 |
| Asirski kalendar | 6776 |
| Bahá'í kalendar | 182–183 |
| Bengalski kalendar | 1433 |
| Berberski kalendar | 2976 |
| Budistički kalendar | 2570 |
| Burmanski kalendar | 1388 |
| Bizantijski kalendar | 7534–7535 |
| Kineski kalendar | 乙巳年 (Drveni Zmija) 4722 ili 4662     *— do —* 丙午年 (Vatreni Konj) 4723 ili 4663 |
| Koptski kalendar | 1742–1743 |
| Diskordijanski kalendar | 3192 |
| Etiopijski kalendar | 2018–2019 |
| Hebrejski kalendar | 5786–5787 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 2082–2083 |
|  - *Šaka Samvat* | 1948–1949 |
|  - *Kali Juga* | 5127–5128 |
| Holocenski kalendar | 12026 |
| Igbo kalendar | 1026–1027 |
| Iranski kalendar | 1404–1405 |
| Islamski kalendar | 1447–1448 |
| Džuče kalendar | 115 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 13 dana |
| Korejski kalendar | 4359 |
| Minguo kalendar | Tajvan 115 民國115年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2569 |
| Unixovo vrijeme | 1767225600–1798761599 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

## Reference

## Vanjski linkovi
# Braća Manaki

Braća Manaki
**Braća Manaki** : **Janaki** (grčki: Ιωάννης Γιαννάκης) i **Milton Manaki** (grčki: Μιλτιάδης "Μίλτος" Μανάκη) bili su dva pionira fotografije i filma, arumunskog porijekla, koji su snimili prve filmove na Balkanskom poluotoku i u Osmanskom Carstvu.

## Biografija

Janaki Manaki se rodio 1878. u Avdeli, selu u blizini Grevene u Grčkoj, gdje i Milton Manaki 9. septembra 1882. Njihova filmska karijera započela je 1905. 60-sekundnim dokumentarcem "Baba Despina", koji prikazuje njihovu baku kako prede i tka i koji se smatra jednim od prvih filmova snimljenih u jugoistočnoj Europi. Braća Manaki su za svoj rad koristila kameru Urban Bioscope od 35 mm koju je Janaki uvezao iz Londona.

## Reference

## Literatura

* Psoma, Elene (2008). *Filmland Griechenland- Terra incognita. Griechische Filmgeschichte zwischen Politik, Gesellschaft und internationalen Impulsen*. Berlin: Logos Verlag. ISBN 978-3-8325-1618-5.
# Karolina Gočeva

| Karolina Gočeva |
| --- |
|  |
| Osnovne informacije |
| Žanrovi | Pop |
| Instrumenti | Vokal |
| Karijera | 1995– |
| Izdavači | Avalon Production City Records |
| Veb-sajt | *karolinagoceva.net* |

**Karolina Gočeva** (makedonski: Каролина Гочева), rođena 28. aprila 1980. u Bitolju, jest makedonska pjevačica. Dvaput je predstavljala Sjevernu Makedoniju na Eurosongu: 2002. i 2007.

## Vanjski linkovi

* Karolina Gočeva na Wikimedia Commonsu

Nedovršeni članak Karolina Gočeva koji govori o **muzici** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Spisak naselja u Sjevernoj Makedoniji

**Spisak naselja u Sjevernoj Makedoniji** je lista svih službenih naseljenih mjesta u Republici Sjevernoj Makedoniji. Na dan 1. januara 2020. godine, Sjeverna Makedonija je imala **1.783** naseljenih mjesta.

Naselja:
A •
B •
C •
Č •
Ć •
D •
Dž •
Đ •
E •
F •
G •
H •
I •
J •
K •
L •
Lj •
M •
N •
Nj •
O •
P •
R •
S •
Š •
T •
U •
V •
Z •
Ž

## Reference

## Također pogledajte

* Statističke regije u Sjevernoj Makedoniji
* Spisak općina u Sjevernoj Makedoniji
# 22. septembar

|  |
| --- |
| * Aug
* **Septembar Okt
 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 |

**22. septembar / rujan (22. 9)** jest 265. dan godine po gregorijanskom kalendaru (266. u prestupnoj godini). Do kraja godine još je 100 dana.

## Događaji

* 1862 – Američki predsjednik Abraham Lincoln objavio kraj ropstva u južnim državama SAD-a, ali ropstvo je ukinuto tek nakon građanskog rata (1861–1865) amandmanom na Ustav koji je donesen u decembru 1865.
* 1957 – Francois Duvalier postao predsjednik Haitija.
* 1973 – Henry Kissinger imenovan novim državnim sekretarom SAD-a.
* 1980 – Napadom iračkih trupa na iranske naftne pogone počeo Prvi zaljevski rat.
* 1992 – U napadu na selo Novoseoci (općina Sokolac) strijeljana 44 civila bošnjačke nacionalnosti od pripadnika Druge romanijske brigade Vojske Republike Srpske.

## Rođeni

### 16. vijek

* 1515 – Anne od Clevesa, četvrta supruga engleskog kralja Henrika VIII

### 19. vijek

* 1870 – Ivan Bunjin, ruski književnik
* 1894 – Pelageja Šajn, ruska astronomkinja

### 20. vijek

* 1908 – Odette Bancilhon, francuska astronomkinja
* 1924 – Rosamunde Pilcher, britanska autorica "ružičastih romana"
* 1934 – Ornella Vanoni, italijanska kantautorica
* 1951 – Ljiljana Dragutinović, srbijanska glumica
* 1956 – Fritz Fischer, zapadnonjemački biatlonac
* 1957 – Nick Cave, australijski muzičar
* 1958 – Andrea Bocelli, italijanski tenor
* 1961 – Catherine Oxenberg, američka glumica
* 1964 – Keijo Tiitola, finski biatlonac
* 1968 – Inge Schneider, njemačka biatlonka
* 1976 – Ronaldo, brazilski nogometaš
* 1984 – Laura Diane Vandervoort, kanadska glumica
* 1987 – Tom Hilde, norveški skijaš-skakač

## Umrli

* 1520 – Selim I, sultan Osmanskog Carstva (1512–1520)
* 1828 – Shaka Zulu, poglavica plemena Zulu
* 1848 – James Dunlop, škotsko-australski astronom
* 1979 – Otto Robert Frisch, austrijski nuklearni fizičar
* 1990 - Ivan Demeter, bosanskohercegovački kompozitor i dirigent
* 1995 – Nasiha Kapidžić-Hadžić, bosanskohercegovačka pjesnikinja
* 2023 – Giorgio Napolitano, italijanski političar i državnik
* 2025 – Enver Petrovci, jugoslavensko-kosovski glumac

## Praznici

* Međunarodni dan bez automobila

## Vanjski linkovi

* Na današnji dan (22. septembar), *BBC.co.uk* (en)
* Na današnji dan (22. septembar), *nytimes.com* (en)
# Pašnjak

Pašnjak kod sela Méan u Belgiji
**Pašnjak** je površina zemljišta koja se koristi za prehranu i uzgoj stoke, najčešće ispašom.

## Pregled

Planinski pašnjak na Vlašiću (n/v: 1150 m)
Pašnjacima u užem smislu su priloženi trakt poljoprivrednog zemljišta, uzgoj domaće stoka, kao što su konji, goveda, ovce ili svinja. Vegetacija pašnjaka, sastoji se uglavnom od trava, uz učešće mahunarki i drugih zeljastih biljaka. Pašnjaci su obično bjni tokom ljeta, za razliku od livada koje se ne zatravljuju ili se koriste za ispašu tek nakon što se pokose za dobijanja sijena za ishranu životinja (stočna hrana).
Pašnjaci u užem smislu se razlikuju od ograđenih prostora po tom što uspijevaju pomoću intenzivne poljoprivredne prakse sjetve, navodnjavanja i korištenjem đubriva , kao travnjaci za ispašu ili lov životinja.

Na njim uzgajaju se ovace i goveda na suhim terenima i u nastojanju da se razvije intenzivno mljekarstvo.
Za upravljanje pašnjavcima važni su tip zemljišta, minimalna godišnja temperatura i padavine.

Osim tvorničkog farmerstva, što podrazumijeva najintenzivniji oblik gajenja biljki za hranjenje domaće stoke, pašnjak je glavni izvor hrane za preživare. Pašnjačka ishrama dominira u stočarstvo u zemljama gdje je sijanje i/ili berba usjeva teška ili nedostupna, kao što je u sušnim ili planinskim područjima. Tu se uzgajaju vrste goveda, ovaca, kamila, koza, antilopa, jakova i drugih lokalnih preživara koju su pogodne za oskudnije terene i vrlo rijetko uzgajanih biljaka. U vlažnijim područjima, pašnjacima za ispašu upravlja se preko velikog globalnog prostora slobodnih pašnjaka i za organsku proizvodnju. Određene vrste pašnjaka putem evolucije prilagođavaju se metabolizmu pojedinih životinja, a njihovo đubrei oplođuje zemljište pa više generacija može dovesti do toga da pašnjaci u kombinaciji sa preživarima u biti postaju sastavni dio određenog ekosistema.

## Podjela

Prema nadmorskoj visini pašnjaci se dijele na:

* *planinske* ("suhati");
* *nizijske*.

Prema načinu nastanka postoje:

* *prirodni pašnjaci* — obrastao prirodnim biljnim pokrivačem (razne trave i korovi);
* *vještački pašnjaci* — nastao zasijavanjem djeteline i raznih vrsta trava i složenijih biljnih smjesa.

## Panoramska slika

 Goveda na pašnjaku kod grada Hradec nad Moravicí u Češkoj Šleskoj.
## Drugi nazivi pašnjaka

Za pašnjak se u bosanskom jeziku upotrebljavaju i riječi *paša,* ipasište *i* pasište*, a za javne pašnjake* meraja *i* haluge *(u krajevima u kojima se upotrebljava mnogo turcizama) te gmajna (*gmajda, gmajina, gmanja*, u područjima koja su nekad bili u sastavu Austro-Ugarske).*

## Također pogledajte

* Stočarstvo
* Livada

## Reference

## Vanjski linkovi
# 1821.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1817. |
1818. |
1819. |
1820. |
**1821.** | 1822. | 1823. | 1824. | 1825. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1790-e |
1800-e |
1810-e |
**1820-e** | 1830-e | 1840-e | 1850-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |

1821. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1821 *MDCCCXXI* |
| Ab Urbe condita | 2574 |
| Asirski kalendar | 6571 |
| Bengalski kalendar | 1228 |
| Berberski kalendar | 2771 |
| Budistički kalendar | 2365 |
| Burmanski kalendar | 1183 |
| Bizantijski kalendar | 7329–7330 |
| Kineski kalendar | 庚辰年 (Metalni Zmaj) 4517 ili 4457     *— do —* 辛巳年 (Metalni Zmija) 4518 ili 4458 |
| Koptski kalendar | 1537–1538 |
| Diskordijanski kalendar | 2987 |
| Etiopijski kalendar | 1813–1814 |
| Hebrejski kalendar | 5581–5582 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1877–1878 |
|  - *Šaka Samvat* | 1743–1744 |
|  - *Kali Juga* | 4922–4923 |
| Holocenski kalendar | 11821 |
| Igbo kalendar | 821–822 |
| Iranski kalendar | 1199–1200 |
| Islamski kalendar | 1236–1237 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 12 dana |
| Korejski kalendar | 4154 |
| Minguo kalendar | 91 prije Tajvana 民前91年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2363–2364 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

Godina **1821.** (**MDCCCXXI**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. Oznaka 1821. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 28. juli – Peru proglasio nezavisnost od Španije.
* 28. novembar – Panama proglasila nezavisnost od Španije i pridružila se Kolumbiji.
* 1. decembar – Dominikanska Republika proglasila nezavisnost od Španije.
* 19. decembar – Vulkan Eyjafjallajökull na Islandu počeo erumpirati.
* 25. mart - nezavisnost Grčke od Osmanskog Carstva

## Rođeni

* 19. februar – August Schleicher, njemački lingvist
* 9. april – Charles Baudelaire, francuski pjesnik
* 11. novembar – Fjodor Mihailovič Dostojevski, ruski književnik, romanopisac, novelist i publicist
* 12. decembar – Gustave Flaubert, francuski književnik

## Umrli

* 5. maj – Napoléon Bonaparte, francuski vojskovođa i car

## Reference

## Vanjski linkovi