Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1877.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1873. |
1874. |
1875. |
1876. |
**1877.** | 1878. | 1879. | 1880. | 1881. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1840-e |
1850-e |
1860-e |
**1870-e** | 1880-e | 1890-e | 1900-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |

1877. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1877 *MDCCCLXXVII* |
| Ab Urbe condita | 2630 |
| Asirski kalendar | 6627 |
| Bahá'í kalendar | 33–34 |
| Bengalski kalendar | 1284 |
| Berberski kalendar | 2827 |
| Budistički kalendar | 2421 |
| Burmanski kalendar | 1239 |
| Bizantijski kalendar | 7385–7386 |
| Kineski kalendar | 丙子年 (Vatreni Pacov) 4573 ili 4513     *— do —* 丁丑年 (Vatreni Vo) 4574 ili 4514 |
| Koptski kalendar | 1593–1594 |
| Diskordijanski kalendar | 3043 |
| Etiopijski kalendar | 1869–1870 |
| Hebrejski kalendar | 5637–5638 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1933–1934 |
|  - *Šaka Samvat* | 1799–1800 |
|  - *Kali Juga* | 4978–4979 |
| Holocenski kalendar | 11877 |
| Igbo kalendar | 877–878 |
| Iranski kalendar | 1255–1256 |
| Islamski kalendar | 1293–1294 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 12 dana |
| Korejski kalendar | 4210 |
| Minguo kalendar | 35 prije Tajvana 民前35年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2419–2420 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

1877. (MDCCCLXXVII) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak po gregorijanskom kalendaru i redovna godina koja počinje u subotu po julijanskom kalendaru, 1877. godina naše ere (CE) i godine nove ere (AD), 877. godina drugog milenija, 77. godina 19. vijeka i 8. godina 1870-tih. Početkom 1877. godine, gregorijanski kalendar je bio 12 dana ispred julijanskog kalendara, koji je ostao u lokalnoj upotrebi do 1923. godine.

## Događaji

* 15. januar – Potpisana Budimpeštanska konvencija, tajni sporazum između Austro-Ugarske i Rusije iz 1877. o dogovoru o politici i podjeli vlasti u jugoistočnoj Evropi u slučaju rata između Rusije i Osmanskog Carstva.
* 21. novembar – Thomas Edison objavio pronalazak fonografa, mašine za bilježenje i reprodukciju zvuka.

## 1877. u temama

## Rođeni

### Januar

### Februar

### Mart

### April

### Maj

* 31. maj – Gabrielle Renaudot Flammarion, francuska astronomkinja

### Juni

* 27. juni – Charles Glover Barkla, britanski fizičar
* 29. juni – Petar Kočić, bosansko-srpski književnik

### Juli

### August

### Septembar

### Oktobar

* 20. oktobar – Josephine McGill, američka folkloristica, historičarka muzike i kompozitorica

### Novembar

### Decembar

* 5. decembar – Dositej Vasić, vladika niški i prvi mitropolit zagrebački, srpske pravoslavne crkve.

## Umrli

## Reference

## Vanjski linkovi
# Eksplozija

Eksplozija
**Eksplozija** je brzo oslobađanje energije, koje je povezano sa stvaranjem pritiska pri čemu dolazi do razaranja materijala nosilaca eksplozije. Kod eksplozije se reakcija odvija toliko velikom brzinom da djelići materije u graničnom sloju gasa ne mogu na vrijeme da se uklone udarnom talasu koji nastaje uslijed pritiska. Ovi udarni talasi se nazivaju *detonacijama*.

## Također pogledajte

* Sagorijevanje
* Motori sa unutrašnjim sagorijevanjem

## Reference

## Vanjski linkovi
# Električni napon

Međunarodni znak opasnosti od visokog napona
**Električni napon** (kraće **napon**, oznaka *U* ili *V*) jest fizička veličina koja se koristi u elektrotehnici, a jednaka je razlici električnog potencijala između dvije tačke, što se matematički može predstaviti na sljedeći način:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Napon pokazuje koliki je rad *(W)* potreban da se električni naboj *(Q)* premjesti između dvije tačke u električnom polju:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Mjerna jedinica za napon je volt (oznaka V). Volt je izvedena mjerna jedinica iz Međunarodnog sistema mjernih jedinica (SI). Koristi se u mjerenjima električnog potencijala, razlike potencijala i elektromotorne sile.

Električni napon također je dio elektromotorne sile koji djeluje u nekom dijelu strujnog kruga.

Jedinica za električni napon Volt je nazvana u čast italijanskog fizičara Aleksandra Volte (1745-1827) koji je osmislio i napravio voltin stub, vjerovatno prvu hemijsku bateriju na svijetu.

Napon može nastati zbog polja statičkog elektriciteta, električne struje u magnetnom polju, promjenljivog magnetnog polja i njihovog kombinovanog djelovanja.

Multimetar podešen da mjeri napon baterije od 9 V
Instrument kojim se mjeri napon zove se voltmetar. U električnom kolu se može mjeriti razlika potencijala između dvije tačke u kolu od kojih je jedna najčešće referentna tačka nultog potencijala (uzemljenje); može se mjeriti napon izvora električne energije, pad napona u kolu itd.

## Tipične visine napona

Baterije
* Veoma niski napon: do 50 V, u baterijama za široku upotrebu (od 1,5 V do 9 V), adapterima (najčešće od 1,5 V do 24 V), akumulatorima (tipične vrijednosti: 6, 9, 12, 24 i 48 V).
* Niski napon: 50-1000 V; domaćinstva (220 V - monofazni sistem, 380 V - trofazni sistem), manji industrijski potrošači.
* Srednji napon: 1-35 KV; industrijski potrošači, elektrodistributivne mreže.
* Visoki napon: 35-150 KV.
* Vrlo visoki napon: preko 150 KV.

## Opasnosti

Ako električna energija prolazi kroz ljudski organizam može uzrokovati opekotine, uticati na hemijski sastav krvi i nervni sistem i poremetiti rad srca i respiratornih organa.

Prema postojećim propisima dodirni napon ne smije prijeći vrijednost od 65 V.

Međutim, nije opasan napon sam po sebi već struja koja prođe kroz tijelo:

* Struja jačine do 1 mA ne osjeća se
* Struja jačine od 1 do 8 mA osjeća se udar, ali ne boli
* Struja jačine oko 20 mA može izazvati grčenje mišića.
* Struja jačine 30 mA ne može se izdržati više od nekoliko sekundi, izaziva snažno grčenje mišića i gubitak kontrole praćeno otežanim disanjem .
* Struja jačine 50 mA može dovesti do gubitka svijesti.
* Struja jačine preko 100 mA može izazvati smrt.
* Preko 200 mA opasne opekotine i grčevi mišića koji mogu žrtvu odbaciti od vodiča. Za više napone struja se povećava, pa je i opasnost veća.

## Također pogledajte

* Električni potencijal
* Istosmjerna struja
* Naizmjenična struja
* Ohmov zakon

## Reference
# Amazonas (venecuelanska savezna država)

|  |
| --- |
| Amazonas |
| Savezna država Venecuele |
| Država |  Venecuela |
|  |
| Glavni grad | Puerto Ayacucho |
|  |
| Površina | 183,500 km2 |
|  |
| Stanovništvo | 146,480 (24) (*2011. (procjena)*) |
| Gustoća | 0,8 /km2  |
|  |
| Osnovan | 1994. |
| Vlada |  |
|  - Guverner | Governor Liborio Guarulla (2010- |
|  |
| Vremenska zona | UTC–4:30 |
| Poštanski broj | 69000-000 - 69290-000
69400-000 - 69890-000  |
| Kod | VE-Z |
|  |
|  |
| **Veb-sajt:**  www.amazonas.gob.ve/ |
|  |

**Amazonas** (španski: *Estado Amazonas*) je jedna od 23 saveznih država Venecuele. Zauzima površinu od 183.500 km2, što čini oko jedne petine (19,38%) Venecuelanske teritorije. Nalazi se na jugu i predstavlja najjužniju saveznu državu.

Prema procjeni iz 2011, u državi je živjelo 146.480 stanovnika, što predstavlja samo 0,3% od ukupnog broja stanovnika Venecuele i prema tome je država sa najmanjim brojem stanovnika. Gustina stanovništva iznosi 0,8 stanovnika/km2 i po tome je posljednja od saveznih država.

Glavni i najveći grad države jest Puerto Ayacucho.

Ova država ima najveći udio pripadnika urođeničkih naroda u Venecueli. U ukupnom broju venecuelanskog stanovništva, urođenički narodi čine samo oko 1,5% stanovništva dok je u državi Amazonas taj udio iznosi skoro 50%.

## Općine

| **Općina** | **Sjedište** | Površina u km2 | Stanovništvo | Mapa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Općina Alto Orinoco | La Esmeralda | 49.217 | 14.222 (2008) |  |
| Općina Atabapo | San Fernando de Atabapo | 25.062 | 12.797 (2007) |  |
| Općina Atures | Puerto Ayacucho | 7.302 | 91.386 (2007) |  |
| Općina Autana | Isla Ratón | 12.291 | 8.181 (2007) |  |
| Općina Manapiare | San Juan de Manapiare | 32.042 | 9.658 (2007) |  |
| Općina Maroa | Maroa | 13.082 | 8.181 (2005) |  |
| Općina Río Negro | San Carlos de Río Negro | 37.903 | 9.658 (2007) |  |

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt države
# Vijek

**Vijek** ili **stoljeće** je pojam koji označava period vremena od 100 godina zaredom. Deset vijekova čini jedan milenij. Vijek se u bosanskom, engleskom i mnogim drugim jezicima označava rednim brojem (npr. šesnaesti vijek).

## Pregled

Pošto slijed prirodnih brojeva počinje sa *1*, jedan vijek obuhvata uvijek 100 godina, a koje završavaju odgovarajućim *okruglim* brojem. Tako naprimjer godine gregorijanskog kalendara koji je danas u upotrebi u cijelom svijetu se broje od 1. godine nove ere. Stoga 1. vijek obuhvata godine od 1. do 100. n.e. Drugi vijek je počeo 101. godine i nastavio se do 200. godine. Ekstrapolacijom se dolazi da je 20. vijek trajao od 1901. do 2000. godine, tako da je 21. vijek počeo 1. januara 2001. i trajat će do 31. decembra 2100. godine.

Međutim, javnost je donekle bila zbunjena na prijelazu iz 19. u 20. vijek, kada su tadašnji mediji *na sva zvona* objavljivali prelazak u 20. vijek već 1. januara 1900. godine, iako je 20. vijek zvanično nastupio tek godinu dana kasnije. Slična situacija se desila i 1. januara 2000. godine, kada je gotovo cijeli svijet proslavljao dolazak 21. vijeka.

U historijskim dokumentima iz italijanskog govornog područja iz vremena rane renesanse oko 15. vijeka, često su se vijekovi navodili bez oznake milenija. Tako naprimjer 15. vijek se označavao kao *quattrocento*, doslovno *četiri stotine*.

Danas se riječi *vijek* i *stoljeće* u medijima ponekad koriste kao pojam nekog posebnog događaja koji statistički značajno odskače od prosjeka. Tako, gotovo svakodnevno, u medijima je moguće pročitati da se *očekuje najhladnija zima stoljeća* ili *poplava vijeka*.

## Također pogledajte

* Velika geografska otkrića
* Stari vijek
* Decenija
* Srednji vijek
* Milenij
* Novi vijek

## Reference
# Baski

Ruralni dio španske Baskije.
**Baski** su narod, koji uglavnom živi u predjelu zapadnih Pireneja i na obali Biskajskog zaljeva. Oko 2 miliona pripadnika baskijskog naroda živi u Španiji autonomnoj pokrajini Baskiji, a oko 100.000 u Francuskoj. Baskijskih zajednica ima u Srednjoj i Južnoj Americi, gdje žive od 18. vijeka.
Osnova baskijskog identiteta je jezik nazvan **euskara**. To je jedini neindoevropski jezik u Zapadnoj Evropi, a njegovo porijeklo nije do kraja objašnjeno. Pretpostavlja se da su Baski ostatak neindoevropskog naroda. Najveći baskijski grad je *Bilbao*.

## Ime

Baski sami sebe zovu Euskaldunak, u singularu Euskaldun. Riječ je nastala od euskara (jezik baska, baskijski) i –dun 'onaj koji', odnosno 'onaj koji /govori jezik/ basque', to jest 'basque-govornik'. Zbog fizičkog oblika lica nazivani su često 'narod sa zečijim licem'.

## Porijeklo

Njihov jezik euskara (baskijski), najstariji je u Evropi, lingviste snažno asocira na kameno doba. Za lingvista Georga Dimizilesa, jezik Baska i kavkaski jezici predstavljaju preživjele ogranke davno izumrle porodice.

## Običaji

Baski su u svojoj izoliranosti, ali i u veoma tranzitnom području, uspjeli sačuvati stare običaje i jezik. Žene se samo međusobno, za njih su djeca iz mješanih brakova prokleta. Kod njih nije bila rijetkost da se žene unutar jedne porodice, pa čak i brak između brata i sestre.
Baski su veoma odani svojoj zajednici na dan Dia de la Patria (ili na euskarskom **Aberi Eguna**; Dan domovine) na desetke hiljada Baska iz Francuske, Španije i širom svijeta, okupljaju se u svetom gradu Gerniku ispod jednog prastarog hrasta i zaklinju na vjernost domovini.

## Također pogledajte

* Francuzi
# 1111.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1107. |
1108. |
1109. |
1110. |
**1111.** | 1112. | 1113. | 1114. | 1115. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1080-e |
1090-e |
1100-e |
**1110-e** | 1120-e | 1130-e | 1140-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
11. vijek |
**12. vijek** | 13. vijek | ► |

Godina 1111 (MCXI) bila je uobičajena godina koja počinje u nedjelju po julijanskom kalendaru.

1111. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1111 *MCXI* |
| Ab Urbe condita | 1864 |
| Asirski kalendar | 5861 |
| Bengalski kalendar | 518 |
| Berberski kalendar | 2061 |
| Budistički kalendar | 1655 |
| Burmanski kalendar | 473 |
| Bizantijski kalendar | 6619–6620 |
| Kineski kalendar | 庚寅年 (Metalni Tigar) 3807 ili 3747     *— do —* 辛卯年 (Metalni Zec) 3808 ili 3748 |
| Koptski kalendar | 827–828 |
| Diskordijanski kalendar | 2277 |
| Etiopijski kalendar | 1103–1104 |
| Hebrejski kalendar | 4871–4872 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1167–1168 |
|  - *Šaka Samvat* | 1033–1034 |
|  - *Kali Juga* | 4212–4213 |
| Holocenski kalendar | 11111 |
| Igbo kalendar | 111–112 |
| Iranski kalendar | 489–490 |
| Islamski kalendar | 504–505 |
| Julijanski kalendar | 1111 *MCXI* |
| Korejski kalendar | 3444 |
| Minguo kalendar | 801 prije Tajvana 民前801年 |
| Seleukidska era | 1422/1423 AG |
| Tajlandski solarni kalendar | 1653–1654 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

## Događaji

## 1111. u temama

## Rođeni

## Umrli

## Reference

## Vanjski linkovi
# Oksfordij

| Era | Period | Milioni godina |
| --- | --- | --- |
| Mezozoik | Kreda | 145,0 |
| Jura | 201,3 ±0,2 |
| Trijas | 251,0 ±0,4 |

**Oksfordij** – u geološkoj vremenskoj skali Međunarodne komisije za stratigrafiju – najranije doba kasnojurske epohe ili najniži stratigrafski stadij gornjojurske serije. Vremenski raspon mu je bio od prije 163,5 ± 4 do157,3 ± 4 miliona godina. Oksfordij je prethodio kaloviju, a iza njega slijedio je kimeridžij.

## Stratigrafske definicije

Ciklična smjena krečnjaka (svijetlo, mnogo kompetentniji) i lapor/glina slojevi oksfordijskog doba u ‘Péry-Reuchenette, u blizini Tavannesa, Jurske planine, Švicarska.
William Smith (1815–1816) je 1818., oksfordijski stadij nazvao je „sklop gline i škriljaca“. W. Buckland opisao ih je pod neugodnim naslovom "Oxford, šuma ili močvarna glina". Termin okfordij uveo je Alcide d'Orbigny 1844. Ime je izvedeno iz naziva engleskog grada Oxforda, u značenju oksfordski, gdje su ležišta dobro razvijena, ali gotovo neprekidno se pružaju od Dorseta do obale Jorkšira, uglavnom tvoreći niske široke doline. Dobro su izloženi u Weymouthu, Oxfordu, Bedford, Peterboroua, kao i na liticama u Scarboroughu, Red Cliffu i Gristhorpe Bayu. Stijene ovog doba nalaze se i u Uigu i Skyeu.

Baza oksfordijske faze definirano+a je kao tačka u stratigrafskom zapisu gdje se prvo pojavljuje amonitska vrsta  *Brightia thuouxensis*. Globalni referentni profil za bazu (GSSP) u 2009. godini još nije bio dodijeljen. Vrhunac oksfordija (baza kimeridžija) nalazi se pri prvom pojavljivanju amonitske vrste  *Pictonia baylei*.

U tetiskom domenu, oksfordij ima šest amonitskih biozona:

* zona *Epipeltoceras bimammatum*
* zona *Perishinctes bifurcatus*
* zona *Gregoryceras transversarium*
* zona *Perisphinctes plicatilis*
* zona *Cardioceras cordatum*
* zona *Quenstedtoceras mariae*

## Također pogledajte

* Kasna jura

## Reference

## Vanjski linkovi
# 1834.

|  |
| --- |
| **Godine:**
◄◄ |
◄ |
1830. |
1831. |
1832. |
1833. |
**1834.** | 1835. | 1836. | 1837. | 1838. | ► | ►► |
| **Decenije:**
◄ |
1800-e |
1810-e |
1820-e |
**1830-e** | 1840-e | 1850-e | 1860-e | ► |
| **Vijekovi:**
◄ |
18. vijek |
**19. vijek** | 20. vijek | ► |

1834. u drugim kalendarima| Gregorijanski kalendar | 1834 *MDCCCXXXIV* |
| Ab Urbe condita | 2587 |
| Asirski kalendar | 6584 |
| Bengalski kalendar | 1241 |
| Berberski kalendar | 2784 |
| Budistički kalendar | 2378 |
| Burmanski kalendar | 1196 |
| Bizantijski kalendar | 7342–7343 |
| Kineski kalendar | 癸巳年 (Vodeni Zmija) 4530 ili 4470     *— do —* 甲午年 (Drveni Konj) 4531 ili 4471 |
| Koptski kalendar | 1550–1551 |
| Diskordijanski kalendar | 3000 |
| Etiopijski kalendar | 1826–1827 |
| Hebrejski kalendar | 5594–5595 |
| Hindski kalendari |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1890–1891 |
|  - *Šaka Samvat* | 1756–1757 |
|  - *Kali Juga* | 4935–4936 |
| Holocenski kalendar | 11834 |
| Igbo kalendar | 834–835 |
| Iranski kalendar | 1212–1213 |
| Islamski kalendar | 1249–1250 |
| Julijanski kalendar | Gregorijanski minus 12 dana |
| Korejski kalendar | 4167 |
| Minguo kalendar | 78 prije Tajvana 民前78年 |
| Tajlandski solarni kalendar | 2376–2377 |
| Ova kutija: * pogledaj
* razgovor
* uredi
 |

## Događaji

## 1834. u temama

## Rođeni

* 16. februar - Ernst Haeckel, njemački zoolog i filozof

## Umrli

* 25. juli - Samuel Taylor Coleridge, engleski književnik
* 17. august - Husein-kapetan Gradaščević, bosanski vojskovođa

## Reference

## Vanjski linkovi
# Johannes Diderik van der Waals

| Johannes Diderik van der Waals |
| --- |
|  |
| Rođenje |  (1837-11-23) 23. novembar 1837. Leiden, Holandija |
| Smrt | 8. mart 1923(1923-03-08) (85 godina) Amsterdam, Holandija |

**Johannes Diderik van der Waals** (Leiden, 23. novembar 1837 - Amsterdam, 8. mart 1923), holandski fizičar.

Dobitnik je Nobelove nagrade za fiziku 1910. godine za istraživanje gasovitog i tečnog stanja materije.

Njegovo ime se prvenstveno vezuje za Van der Waalsovu jednačinu stanja koja opisuje ponašanje gasova i njihovu kondenzaciju u tečnu fazu. Njegovo ime je također povezano sa Van der Waalsovim silama (silama između stabilnih molekula), sa Van der Waalsovim molekulima (male molekularne klastere vezane Van der Waalsovim silama) i sa Van der Waalsovim radijusima (veličine molekula). Kako je rekao James Clerk Maxwell, "nema sumnje da će ime Van der Waalsa uskoro biti među najvažnijim u molekularnoj nauci."

## Također pogledajte

* Van der Waalsov radijus
* Van der Waalsove sile

## Reference

Nedovršeni članak Johannes Diderik van der Waals koji govori o **dobitnicima Nobelove nagrade** treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.
# Ivan Meštrović

Ivan Meštrović
**Ivan Meštrović** (Vrpolje kod Slavonskog Broda, 15. august 1883. – South Bend, Indiana, SAD, 16. januar 1962) bio je hrvatski skulptor i arhitekt.

Jedan je od najvećih skulptora 20. vijeka. Diplomirao je likovnu akademiju u Beču. Profesor na likovnim akademijama u Zagrebu, Syracusi (1947) i South Bendu (1955). Rođen je u seoskoj katoličkoj porodici u Slavoniji, a odrastao u rodnom selu svojih roditelja Otavicama u Dalmaciji. Njegova religioznost oblikovala se pod uticajem narodne religioznosti, Biblije i kasnog Lav Tolstoja.

Prema Meštroviću misterij ljubavi odgonetka je misterija smrti i uvjet vjerovanja u vječnost. Stoga su mu čovjekova djela na zemlji, pa i umjetnost, *"otisci besmrtnog bića"*. Uz herojsko-nacionalni i intimistički ciklus, religiozni ciklus zauzima središnje mjesto u Meštrovićevu stvaralaštvu (sakralni objekti, skulpture u mramoru, bronzi i drvu), u kombinaciji arhajskog. "gotizirajućeg", secesionističkog i ekspresionističkog stila. "Gotizirajuća ekspresivna mistika" našla je svoj izraz u kapelici Sv. Križa u Kašteletu (Split), s velikim drvenim Raspelom (1917). i nizom drvenih reljefa s prizorima iz Kristovog života (1917-53). Mauzolej porodice Račić u Cavtatu (Gospa od Anđela, 1920-23) monumentalno je arhitektonsko-skulptorsko zdanje, a glavne su mu skulpture Raspelo, Sv. Roko i anđeli s dušama pokojnika. Spomen-crkva kralja Zvonimira u Biskupiji kraj Knina nadahnuta je starohrvatskim crkvicama.

**Ostala važnija djela: Pieta (vidi slika),
* Mauzolej u Otavicama,
* Zdenac života,
* Domagojevi strijelci,
* Njegošev mauzolej na Lovćenu kraj Cetinja (Crna Gora),
* Historija Hrvata,
* Spomenik zahvalnosti Francuskoj (Beograd),
* Pobednik (Beograd),
* Spomenik Neznanom Junaku (Avala kraj Beograda),
* Svetozar Miletić (Novi Sad),
* Rimska Pieta,
* Job.

## Galerija djela

* Zdenac života, Zagreb
* Pobjednik, Beograd
* Nikola Tesla, Zagreb
* Marko Marulić, Split
* Grgur Ninski, Varaždin
* Perzefona, New York
* Historija Hrvata, Zagreb

## Vanjski linkovi

* Biografija Meštrovića
* Fundacija Ivana Meštrovića
* Ivan Meštrović u Italiji
* Notre Dame centar etike i kulture
* Galerija dijela Meštrovća
# Tajga

| Biomi |
| --- |
| Suhozemni biomi |
|  | Tundra |
|  | Tajge/borealne šume |
|  | Širokolisne i mješovite šume umjerenih predjela |
|  | Četinarske šume umjerenih predjela |
|  | Tropske i suptropske vlažne širokolisne šume |
|  | Tropske i suptropske suhe širokolisne šume |
|  | Tropske i suptropske četinarske šume |
|  | Tropske i suptropske travne i žbunaste vegetacije |
|  | Travne i žbunaste vegetacije umjerenih predjela |
|  | Planinske travne i žbunaste vegetacije |
|  | Pustinje i vegetacija sušnih oblasti |
|  | Sredozemna vegetacija |
|  | Plavljena travna vegetacija |
|  | Mangrove |
| **Vodeni biomi** |
|  | Kontinentalni prag |
|  | Obalska zona (litoral) i zona mlata |
|  | Riparijska zona |
|  | Jezera |
|  | Koralni greben |
|  | Šume algi |
|  | Ledeni pokrivač |
|  | Hidrotermalni izvori |
|  | Hladni izvori |
|  | Zona dna (bentos) |
|  | Pelagijska zona (pelagijal) |
|  | Neritska zona (sublitoral) |
| **Drugi biomi** |
|  | Endolitska zona |

Rasprostranjenost tajge
**Tajge** su tip zimzelenih šuma četinjača sjevernih dijelova umjerene zone sjeverne polulopte koje su cirkupolarno rasprostranjene u Evropi, Aziji ("sibirska tajga") i Sjevernoj Americi ("kanadska tajga").

Naziv tajga potiče iz narodnog govora i odnosio se prvobitno na četinarske šume zapadnog Sibira. Danas je kao naučni termin primijenjen na sve četinarske šume sjevernih dijelova sjeverne hemisfere. Moguće je razlikovati nekoliko tipova (podzona):

* listopadne ariševe tajge (graniče sa tundrama)
* svijetle tajge (dominiraju borovi)
* tamne tajge (dominiraju vrste iz reda smreke, bijelog bora i jele)
* mješovite tajge u kojima se nalaze lišćarsko-listopadne vrste otpornije na niske temperature.

Tajge se u sjevernim subarktičkim oblastima Evrope, Azije i Sjeverne Amerike pruža zonalno širokim pojasom od zapada ka istoku, preko ogromnih oblasti između Tihog i Atlanskog okeana, pa se zato može govoriti o zoni tajge, za koju su najkarakterističnije tamne četinarske šume, prije svega smreke. To su tamne četinarske šume u kojima potpuno odustaju floristički elementi krupnolisnih listopadnih šuma. Njihovi graditelji su različite vrste jele i smreke.

tajga..Ove tamne četinarske šume su relativno siromašne u faunističkom pogledu. Karakteristične vrste su žeravac, los, američki i azijski samur, ptice kao što su djetlić, krstokljun, gaćasti ćuk, itd. Stalni stanovnici tajge su mrki medvjed, vuk, lisica, divlja svinja, vjeverica, puh, hermelin, polarni zec, srna, dabar. Od vodozemaca tu su smuk, crni daždevnjak, živorodni gušter. Zimska klima tajgi je vrlo surova, pa živi svijet opstaje zahvaljujući životnim formama koje ih karakteriziraju npr. gusto krzno, bogato perje, potkožno masno tkivo, te sposobnost nalaženja i pripremanja dobrog skrovišta i jazbina, fiziološke osobine za doba zimskog sna i dr.

## Reference

## Vanjski linkovi

*
*
*
*