Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pokrajina

**Pokrajina** ili **provincija** (lat. *provincia*) je naziv za podnacionalnu jedinicu, koja u većini država ili zemalja predstavlja drugostepeni nivo vlade.

* Pokrajine mogu imati samostalnu upravu u smislu autonomnosti, kao na primjer Vojvodina u Srbiji.
* Pokrajine u Austriji imaju mogućnost donošenja regionalnih zakonskih odredbi, što uslijed karakterističnosti i geografskih različitosti Austrije omogućuje regulisanje školstva, prometa privrede, građevinskih i drugih zakona.

## Također pogledajte

* Guverner
* Regija

## Reference

## Vanjski linkovi
# Lični računar

Umjetnički prikaz ličnog računara
**Lićni računar** (engleski: *personal computer*, skraćeno *PC*) višenamjenski je računar koji svojom veličinom, mogućnostima i cijenom omogućava njegovu upotrebu u lične svrhe. Lični računar namijenjen je da ga koristi krajnji korisnik, a ne računarski stručnjak ili tehničar. Za razliku od glomaznih i skupih miniračunara i glavnih centralnih računara, dijeljenje vremena nije koncept koji se upotrebljava kod ličnih računara.

Microsoftovi operativni sistemi i Intelov hardver dominantni su na tržištu ličnih računara, najprije s MS-DOS-om, a potom i s Microsoft Windowsom. Alternativa Microsoftovim operativnim sistemima su Appleov macOS i Unixu slični operativni sistemi, poput Linuxa, koji obično dolazi u obliku neke od Linux distribucija.

## Historija

## Vrste

### Desktop računar

Prije široke raširenosti ličnih računara, računar koji se mogao smjestiti na stol bio je iznenađujuće malen, što je dovelo do nastanka terminologije "desktop računar". U posljednje vrijeme ova fraza obično označava određeni stil kućišta računara. Desktop računari dolaze u različitim stilovima, od velikih vertikalnih kućišta-tornjeva do malih modela koji se mogu sakriti iza ili postaviti direktno ispod LCD monitora.

### Laptop

Laptop je dizajniran za prenosivost i ima konstrukciju "školjke", gdje su tastatura i računalne komponente smještene na jednoj ploči, dok druga ploča na šarkama sadrži ravni ekran. Zatvaranje laptopa štiti ekran i tastaturu tokom transporta. Laptopi su obično opremljeni punjivom baterijom, što povećava njihovu mobilnost.

Ultrabook i Chromebook tehnički su specifikacije Intela i Googlea.

### Prijenosni

Potencijalna korisnost prijenosnih računara bila je očita od samog početka. Alan Kay je opisao Dynabook 1972. godine, ali hardver nije bio razvijen. Notes Xerox je pušten u vrlo malo eksperimentalnih serija oko 1978. godine. Godine 1975., IBM 5100 se mogao smjestiti u transportni kofer, što ga je činilo prijenosnim računarom, ali je težio oko 50 funti. Novinari su ove rane prijenosne računare nazivali "prtljagama" zbog njihove težine.

### Džepni računar

Džepni PC je specifikacija hardvera za prenosivi računar (lični digitalni asistent, PDA) koji radi pod operativnim sistemom Microsoft Windows Mobile. Može imati mogućnost pokretanja alternativnog operativnog sistema, poput NetBSD ili Linux. Džepni računari imaju mnoge mogućnosti desktop računara. Za džepne računare koji zadovoljavaju specifikaciju Microsoft Pocket PC dostupne su brojne aplikacije, mnoge od njih besplatne.

## Hardver

## Softver

## Reference

## Vanjski linkovi

* Stranice na veb-sajtu How Stuff Works:
	+ Rastavljanje ličnog računara
	+ Kako računar radi
	+ Kako nadograditi računar
	+ Kako sastaviti računar
# The New York Times

| The New York Times |
| --- |
|  |
| Naslovnica *New York Timesa* 29. jula 1914: "Austrija službeno objavljuje rat Srbiji". |
| Vrsta | Dnevne novine |
| Format | Cijeli format |
| Vlasnik/-ci | The New York Times Company |
| Osnivač(i) | Henry Jarvis Raymond George Jones |
| Izdavač | Arthur Ochs Sulzberger, Jr. |
| Urednik | Dean Baquet |
| Generalni urednik | John M. Geddes |
| Urednik novosti | Richard L. Berke |
| Urednik kolumne | Andrew Rosenthal |
| Sportski urednik | Tom Jolly |
| Urednik fotografije | Michele McNally |
| Zaposleni | 1.150 |
| Osnovane | 1851. |
| Sjedište | The NY Times Building 620 Eighth Avenue New York, SAD |
| Tiraž | 1.865.315 |
| ISSN | 0362-4331 |
| Veb-sajt | www.nytimes.com |

The New York Times (NYT ili Times) američke su dnevne novine kojih je osnovala i redovno objavljuje kompanija The New York Times Company u New Yorku. Osvojila je 114 *Pulitzera*, više od bilo koje druge novinske organizacije.

Štampano izdanje novina idalje je najveće izdanje metropolitanskih novina u Sjedinjenim Američkim Državama i drugo po veličini uopće (nakon *The Wall Street Journal*a). Po tiražu su na 39. mjestu međunarodno. Nakon novijih industrijskih trendova, od 1990. sedmični tiraž pao je na manje od milion primjeraka dnevno. Nadimak novina je "Siva dama" (eng. *The Gray Lady*) i smatraju se nacionalnim "rekordnim novinama". Vlasnik mu je The New York Times Company. Arthur Ochs Sulzberger mlađi (čija porodica Ochs-Sulzberger već kontrolira novine pet generacija) izdavač je i predsjednik kompanije. Međunarodno izdanje novina ranije se nazivalo *International Herald Tribune*, a sadašnje mu je ime *International New York Times*.

Moto novina "Sve vijesti koje su za štampanje" (engleski: *All the News That's Fit to Print*) nalazi se u gornjem lijevom uglu naslovne strane, dok je moto veb-izdanja "Sve vijesti koje su za klikanje" (engleski: *All the News That's Fit to Click*). Sredinom 1970-ih, *The New York Times* značajno je unaprijedio svoj izgled i organizaciju, dodajući odjeljke za sedmična dešavanja, editorijale, sport i druge rubrike. Nedavno je ponovo organiziran u sljedeće odjeljke: vijesti/kolumne mišljenja/op-ed, New York, poslovne vijesti, sport, nauka, stil, kućno i ostalo. Nedjeljama je dopunjen odjeljcima s pregledom sedmice, recenzijom knjiga, časopisa te nedavno sa stilom. *The New York Times* držao se cijelog formata (engleski: *broadsheet*) (još dok su se neki konkurenti prebacili na izgled tabloida) i formata od osam kolona nekoliko godina nakon što su se skoro sve novine prebacile na šest, te je jedna od posljednjih novina da usvoji slike u boji, pogotovo na naslovnici.

## Reference
# De facto

**De facto** je latinski izraz koji obično označava stanje "u stvarnosti" ili "činjenično" stanje koje nije zasnovano u zakonu. Ovaj izraz se obično koristi u kontrastu sa latinskim izrazom *de jure* kada su u pitanju predmeti u polju prava, upravljanja i standarda koji postoje u upotrebi, ali nisu nastali kao rezultat postojanja regulative u tom polju.

Termin *de facto* se također koristi kada ne postoji relevantan zakon ili standard ali postoji ustaljena praksa.

## Također pogledajte

* De jure
* Spisak latinskih izraza

## Reference

## Vanjski linkovi
# INSEAD

**INSEAD** (*Institut européen d'administration des affaires*) je evropska poslovna škola sa kampusima u Parizu, Singapuru i Abu Dhabiu. Osnovana 2013.
INSEAD je bila rangirana na 5. mjestu među evropskim poslovnim školama u 2019. godini od strane Financial Times -a. INSEAD također ima program doktorskih studija, kao i nekoliko master programa u specifičnim područjima menadžmenta, kao što su marketing, finansije i preduzetništvo.
Programi škole su trostruko akreditovani od strane međunarodnih udruženja AMBA (Association of MBAs), EQUIS (European Quality Improvement Systems) i AACSB (Association to Advance Collegiate Schools of Business). Škola ima više od 50000 alumnija u oblasti biznisa i politike, kao što su Jean de Luxembourg i Arnaud Montebourg.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službena web stranica
# Masačusetski institut za tehnologiju

| Masačusetski institut za tehnologiju |
| --- |
|  |
| Moto | latinski: *Mens et Manus* |
| Moto bos. | Um i ruka |
| Osnovan | 1861 |
| Vrsta | privatni univerzitet |
| Chancellor | Cynthia Barnhart |
| Predsjednik | L. Rafael Reif |
| Akademsko osoblje | 1.030 |
| Studenti | 11.301 |
| Dodiplomci | 4.528 |
| Diplomci | 6.510 |
| Lokacija | Cambridge, Massachusetts, SAD |
| Kampus | urbani, (68 ha) |
| Sportovi | 31 tim |
| Udruženja | AAU AIU |
| Veb-sajt |  |

**Masačusetski institut za tehnologiju** (engleski: *Massachusetts Institute of Technology*, **MIT**) privatni je istraživački univerzitet lociran u Cambridge, Massachusetts, Sjedinjene Američke Države. MIT ima pet fakulteta i jedan koledž, sadržavajući ukupno 32 akademska odjela, sa strogim naglaskom na naučna i tehnološka istraživanja.
MIT je jedan od dva privatna "land-grant" univerziteta . On je također "sea-grant" i "space-grant" univerzitet.

William Barton Rogers je 1861. osnovao univerzitet kao odgovor na povećanu industrijalizaciju Sjedinjenih Američkih Država. Univerzitet je prihvatio evropski model i naglašeno laboratorijsko učenje, od samog početka. Njegov trenutni kampus koji se prostire na 68,0 ha je otvoren 1916. i proteže se 1,6 km duž sjeverne obale rijeke Charles.

Istraživači sa MIT-a su bili uključeni u napore kod razvoja računara, radara i pasivnog vođenja u vezi sa odbrambenim istraživanjima tokom Drugog svjetskog rata, i Hladnog rata.

U proteklih 60 godina MIT-ove obrazovne discipline su se proširile izvan fizičkih nauka i inžinjerstva u polja kao što su biologija, kognitivne nauke, ekonomija, filozofija, lingvistika, političke nauke, i menadžment.

## Napomene

## Također pogledajte

* Technology Review

## Reference

## Vanjski linkovi

* "Massachusetts Institute of Technology". *World Economic Forum* (jezik: engleski). Pristupljeno 2026-06-02.

* Atletski website

* Tekstovi na Wikiizvoru:

	+ "Massachusetts Institute of Technology". *Collier's New Encyclopedia*. 1921.
	+ "Massachusetts Institute of Technology, The". *Encyclopedia Americana*. 1920.
	+ "Massachusetts Institute of Technology". *The New Student's Reference Work*. 1914.
	+ "Massachusetts Institute of Technology". *New International Encyclopedia*. 1905.
	+ Swain, George Fillmore (July 1900). "Technical Education at the Massachusetts Institute of Technology". *Popular Science Monthly*. Vol. 57.
# Zima

Zima
**Zima** je najhladnije godišnje doba koje započinje 21. decembra, a završava 21. marta u kojemu dani traju kraće od noći, a priroda je u skladu s niskim temperaturama uspavana.

## Uzrok zime

Zemlja se okreće oko Sunca jednom u godini dana, kako je ta putanja eliptična - udaljenost Zemlje i Sunca se pri tome mijenja, i količina topline koju Zemlja prima od Sunca se tokom godine mijenja. Zemlja se također vrti oko svoje osi, koja je nagnuta za 23°27' (23 stupnja i 27 minuta) u odnosu na ravninu kruženja. Zima nastupa kad je određena polutka (sjeverna ili južna) najmanje izložena Sunčevim zrakama, neovisno o odaljenosti od Sunca. Zima na sjevernoj polutki događa se kad je Zemlja najbliže Suncu, a tada je na južnoj polutki vruće ljeto.

Fizikalno, Sunčeve zrake u zimi padaju pod većim kutom, čime se konstantna energija koju dotična polutka dobija od Sunca dijeli na veću površinu, što zajedno s većim putem kroz atmosferu koji ta toplina treba proći daje rezultat - manje primljene topline po jedinici površine, i nižu temperaturu, tj. zimu.

Skijanje, jedan od najpopularnijih zimskih sportova
## Zimski sportovi

Zimski sportovi se prakticiraju u *zimskim* uvjetima: na niskoj temperaturi te uz prisutnost snijega ili leda.

## Također pogledajte

* Globalno zatopljenje
* Zimske olimpijske igre
# Državni sekretar Sjedinjenih Američkih Država

| Državni sekretar Sjedinjenih Američkih Država |
| --- |
| Pečat državnog sekretara |
| Zastava državnog sekretara |
| Trenutno Marco Rubio od 21. januara 2025. |
| State Department |
| Izvješava | Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država |
| Sjedište | Washington, D.C. |
| Imenuje ga | Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država uz savjet i saglasnost Senata |
| Osnivanje | 27. juli 1789. |
| Prvi nosilac | Thomas Jefferson |
| Sukcesija | Četvrti |
| Veb-sajt | www.state.gov |

**Državni sekretar Sjedinjenih Američkih Država** jest osoba koja predsjedava i vodi State Department. Uz predsjednika i potpredsjednika, državni sekretar je treća najviša politička funkcija koju osoba može obavljati u američkom političkom sistemu. Pored predsjedavanja i vođenja Državnog sekretarijata, državni sekretar odgovoran je za vanjske poslove i diplomatiju, kao i za razvoj i održavanje prijateljskih međudržavnih odnosa.

Državni sekretar je osoba s najviše ovlasti u američkoj vladi i jedan od ključnih članova predsjedničkog vijeća. Njegova dužnost odgovara dužnosti ministra vanjskih poslova u evropskim zemljama. Državnog sekretara imenuje predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, što američki Senat može ili ne mora potvrditi. On ima najvišu ulogu u državnom sekretarijatu, zajedno s državnim sekretarom za finansije, ministrom odbrane i državnim advokatom SDA-a. Budući da je državni sekretar jedno od najviših političkih mjesta u zemlji, plata državnog sekretara iznosi oko 205.000 američkih dolara godišnje.

U ranoj američkoj historiji mjesto državnog sekretara smatrao se pretečom samog predsjedničkog ili potpredsjedničkog mandata, zbog čega su mnogi državni sekretari kasnije postali predsjednici SAD-a. Među njima su Thomas Jefferson, također prvi državni sekretar SAD-a, James Madison, James Monroe, John Quincy Adams, Martin Van Buren i James Buchanan.

Državni sekretar obavlja sve dužnosti propisane pravilnikom i poslovnikom State Departmenta. Između ostalog, čuvar je velikog pečata Sjedinjenih Država, jedan od glasnogovornika, savjetnika i diplomata Bijele kuće, i glavni nadzornik i nositelj njezinih protokolarnih dužnosti. Kao glasnogovornik Bijele kuće i američke diplomatije, dužan je obavještavati javnost o svom radu i komentirati političke i diplomatske poteze širom svijeta koji se tiču Sjedinjenih Američkih Država. Pored diplomatske i vanjske politike, državni sekretar ima savjetodavnu dužnost za predsjednika SAD-a, koja je propisana Američkim ustavom.

Trenutni državni sekretar je Marco Rubio, obnašavši tu dužnost od 21. januara 2025.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Državni sekretar Sjedinjenih Američkih Država na Wikimedia Commonsu
# Yahoo!

| Yahoo! |
| --- |
|  |
| Vrsta | Podružnica |
| Industrija | Internet |
| Osnovano | Januar 1994. |
| Osnivač(i) | Jerry Yang, David Filo |
| Servisi | Yahoo! Mail |
| Prihod | 4,68 milijardi $ (2013) |
| Operativni prihod | 589 miliona $ (2013) |
| Neto dobit | 1,36 milijardi $ (2013) |
| Matična kompanija | * Nezavisna (1994–2017)
* Oath Inc. (2017–trenutno)
 |
| Veb-sajt |  |

Zgrada Yahoo-a
**Yahoo! Inc.** je američko javno društvo sa sjedištem u Sunnyvaleu, Kalifornija, SAD koje nudi usluge na Internetu kao mediju širom svijeta.

## Historija

U januaru 1994., Jerry Yang i David Filo bili su studenti na Stanfordskom univerzitetu, s web stranicama imena "*Jerry and David's Guide to the World Wide Web*", tj. web imenikom, koji je u aprilu te godine preimenovan u "Yahoo!", što su službeno objasnili kao skraćenicu za:"*Yet Another Hierarchical Officious Oracle*".

Uskoro njihov web imenik postaje velika firma. U isto vrijeme (1995.) koriste usluge tražilice AltaVista (prva velika tražilica), da bi je 8 godina kasnije, 2003. godine kupili (u međuvremenu je primat među tražilicama preuzeo konkurent Google).

## Danas

Danas je Yahoo! jedan od većih svjetskih web portala s pripadajućim uslugama, pružanjem usluge besplatnog e-poštanskog sandučića (*webmail*), mailing liste, postoji također Yahoo! Messenger (IM klijent) itd.

## Reference