# Medicinska sestra

Medicinska sestra mjeri pritisak pacijentu**Medicinska sestra** (ili **tehničar**) je zdravstvena profesija koja integriše umjetnost i nauku njege i fokusira se na zaštitu, promociju i optimizaciju zdravlja i ljudskog funkcioniranja; prevenciju bolesti i ozljeda; olakšavanje izlječenja i ublažavanje patnje kroz suosjećajno prisustvo. Medicinske sestre rade u mnogim specijalnostima sa različitim nivoima certifikacije i odgovornosti. Medicinske sestre čine najveću komponentu većine zdravstvenih okruženja. U mnogim zemljama postoji nedostatak kvalifikovanih medicinskih sestara, a u Evropi je to najčešće Njemačka.

U Bosni i Hercegovini za sticanje zvanja medicinske sestre/tehničara završava se srednja medicinska škola, te pripravnički rad, dok fakultet Sestrinstva nudi zvanje diplomiranog medicinskog tehničara (viša medicinska sestra).

Prema tradicionalnom tumačenju, ljekari se bave izlječenjem ili liječenjem zdravstvenih stanja, dok se medicinske sestre fokusiraju na njegu. U zdravstvenim ustanovama ova linija je često nejasna, što otežava zadatak razlikovanja profesija.

Britanska medicinska sestra se brine o novorođenčetu
Medicinske sestre razvijaju plan njege, radeći u saradnji sa ljekarima, terapeutima, pacijentima, porodicama pacijenata i drugim članovima tima koji se fokusira na liječenje bolesti radi poboljšanja kvaliteta života.

U Ujedinjenom Kraljevstvu i Sjedinjenim Američkim Državama, kliničke medicinske sestre specijalisti i medicinske sestre dijagnosticiraju zdravstvene probleme i propisuju ispravne lijekove i druge terapije, ovisno o propisima koji se razlikuju od države do države. Osim što pružaju njegu i podršku, medicinske sestre educiraju javnost i promoviraju zdravlje i dobrobit.

U SAD-u, medicinske sestre su medicinske sestre sa diplomom napredne medicinske sestre i dozvoljeno im je da prepisuju lijekove. Oni samostalno vježbaju u različitim okruženjima u više od polovine Sjedinjenih Američkih Država.

## Historija

 Florence Nightingale bila je utjecajna figura u razvoju modernog sestrinstva. Nijedna uniforma nije stvorena kada je Nightingale bio zaposlen tokom Krimskog rata. Često smatrana prvom teoretičarkom medicinske sestre, Nightingale je povezala zdravlje sa pet faktora okoline: (1) čistim ili svježim zrakom, (2) čistom vodom, (3) efikasnom drenažom, (4) čistoćom i (5) svjetlošću, posebno direktnom sunčevom svjetlošću. Nedostaci ovih pet faktora rezultirali su nedostatkom zdravlja ili bolesti. Ulogu medicinske sestre i obrazovanja je prva definisala Nightingale.
U srednjem vijeku, pripadnici vjerskih redova, kao što su časne sestre i monasi, često su pružali njegu poput medicinskih sestara. Primjeri postoje u kršćanskoj, islamskoj, budističkoj, i drugim tradicijama. Fiba, spomenuta u Romans 16, opisana je u mnogim izvorima kao "prva medicinska sestra". Ove tradicije su bile uticajne na razvoj etosa modernog sestrinstva. Njegovi vjerski korijeni i dalje su vidljivi u mnogim zemljama.

Tokom Reformacije, protestantski reformatori su zatvorili manastire, dozvolivši da nekoliko stotina općinskih hospicija ostane u funkciji u sjevernoj Evropi. Časnim sestrama koje su služile kao medicinske sestre davane su penzije ili im je rečeno da se udaju i ostanu kod kuće. Zdravstvena njega pripala je neiskusnima jer su tradicionalni njegovatelji, ukorijenjeni u Rimokatoličkoj crkvi, uklonjeni sa svojih pozicija. Profesija medicinske sestre u Evropi je bila ugašena otprilike 200 godina.

Florence Nightingale je postavila temelje profesionalne medicinske sestre nakon Krimskog rata, u svjetlu sveobuhvatne statističke studije koju je napravila o sanitaciji u Indiji, što ju je navelo da naglasi važnost sanitacije. „Poslije 10 godine sanitarne reforme, 1873, Nightingale je izvijestila da je smrtnost među vojnicima u Indiji opala sa 69 na 18 po 1.000".

Nightingale je vjerovala da je medicinska sestra društvena sloboda i misija za žene. Vjerovala je da svaka obrazovana žena može pomoći u poboljšanju brige o bolesnima. Njene *bilješke o sestrinstvu* (1859) bile su popularan poziv na akciju. Nightingaleov model obrazovanja medicinskih sestara doveo je do toga da je jedna od prvih škola za medicinske sestre povezana sa bolnicom i medicinskom školom. Široko se proširio u Evropi i Sjevernoj Americi nakon 1870.

Nightingale je uključila pet faktora koji su pomogli medicinskim sestrama u njeno vrijeme koje su radile usred loših sanitarnih uslova i malo obrazovanja. Ovi faktori su uključivali (1) svjež vazduh, (2) čistu vodu, (3) ispravan drenažni sistem, (4) čistoću i (5) dobro osvjetljenje. Nightingale je vjerovala da je čisto radno okruženje važno u brizi o pacijentima. U 19. vijeku ova teorija je bila idealna za pomoć pacijentima, pružajući medicinskim sestrama vodič za promjenu okruženja oko pacijenata radi poboljšanja njihovog zdravlja.

Nightingaleove preporuke temeljile su se na uspjesima jamajčanskih "doktresica" kao što je Mary Seacole, koja je poput Nightingalea učestvovala u Krimskom ratu. Seacole je praktikovao higijenu i upotrebu ljekovitog bilja u liječenju ranjenih vojnika i oboljelih u 19. vijeku na Krimu, u Centralnoj Americi i na Jamajci. Njeni prethodnici su imali veliki uspjeh kao iscjeljitelji u koloniji Jamajke u 18. vijeku, a među njima su bila Seacoleova majka (gospođa Grant), Sarah Adams, Cubah Cornwallis i Grace Donne, ljubavnica i doktorica najbogatijeg plantažera na Jamajci, Sajmona Tejlora.

Medicinska sestra u Indoneziji pregleda pacijenta
Medicinska sestra liječi pacijenta s opekotinama, bolnica Ziguinchor PAIGC, 1973.
## Sestrinstvo kao nauka

Prvobitna epidemiološka studija Florence Nightingale koja ispituje smrtnost među britanskim vojnicima tokom Krimskog rata objavljena je 1858. Sa izuzetkom njenih radova, sestrinska praksa je ostala usmena tradicija sve do sredine 20. vijeka. Prvo izdanje *Nursing Research*, prvog naučnog časopisa specijalizovanog za sestrinstvo, izašlo je 1952. Tokom 1960-ih, interesovanje za sticanje doktorata poraslo je među medicinskim sestrama u SAD, ali sestrinstvo je ostalo novo područje istraživanja, sa nekoliko časopisa sve do 1970-ih. Istraživanje sestrinstva se sve više predstavlja kao valjana disciplina, iako im nedostaje preovlađujuća definicija. Pitanje je dodatno komplikovano brojnim tumačenjima definitivne suštine sestrinstva.

Definicija zdravstvene njege prema Florence Nightingale glasi: "Zdravstvena njega je pomoć pojedincu, obitelji ili grupama kojima je ta pomoć potrebna, a utemljena je na suosjećanju, znanju, umjeću i razumijevanju" (1964).

## Specijalnosti

Sestrinstvo je najraznovrsnija od svih zdravstvenih profesija. Medicinske sestre rade u širokom rasponu okruženja, ali općenito prate potrebe svojih pacijenata.

Glavne specijalnosti su:

* zajednice/javno zdravlje
* porodična/individualna briga
* gerontologija odraslih
* pedijatrija
* akušerstvo
* novorođenčad
* zdravlje žena/rodno
* mentalno zdravlje
* informatika (e-zdravstvo)
* akutna njega
* ambulantne ustanove (liječničke ordinacije, ustanove za hitnu njegu, kampovi)
* škola/fakultet/institucionalne ambulante
* vojni
* kardiološka njega
* ortopedska njega
* palijativno zbrinjavanje
* perioperativno
* onkologija
* radiologija
* hitna pomoć

Medicinske sestre sa dodatnim diplomama omogućavaju specijalizaciju. Profesije medicinskih sestara mogu se podijeliti u kategorije prema vrsti njege, dobi, spolu, određenoj starosnoj grupi, okruženju prakse, pojedinačno ili u kombinaciji.

## Reference