Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Južna Danska

|  |
| --- |
| Južna Danska (**Region Syddanmark**) |
| Regija |
|

|  |
| --- |
| Zastava |

 |
| Država |  Danska |
|  |
| Glavni grad | Vejle |
|  |
| Površina | 12,191 km2 |
|  |
| Stanovništvo | 1,220,763 (*januar 2018.*) |
|  |
| Vlada | Vlada regije |
|  - Vođa | Stephanie Lose |
|  |
| Vremenska zona | CET (UTC+1) |
|  - ljeto | CEST UTC+2 |
|  |
|  |
| **Veb-sajt:**  |
|  |

**Južna Danska** (danski: *Region Syddanmark*) je jedna od 5 administrativnih regija Danske.
Regija je uspostavljena 1. januara 2007. godine u sklopu danske administrativne reforme. Reforma je ukinula dotadašnje tradicionalne okruge (*amter*) i zamijenila ih sa pet novih administrativnih jedinica tj. regija. Istom reformom manje općine su se spajale u veće pri čemu je ukupan broj smanjen sa 271 na 98 općina. Regija se trenutno sastoji od 22 općine.

Prostire se na površini od 12.191 km2 i druga je najveća regija (nakon Centralne Danske) a prema podacima od 1. januara 2018. godine u regiji je živjelo 1.220.763 stanovnika što je svrstava na treće mjesto. Prosječna gustoća stanovništva iznosi oko 100 stanovnika po km.2

Glavni grad je Vejle dok je najveći grad regije Odense, treći najveći grad u Danskoj.

## Geografija

Sastoji se od bivših okruga Funena, Ribe i Južnog Jutlanda i deset općina bivšeg okruga Vejle. Teritorija koja je ranije pripadala okrugu Vejle čine nove općine Fredericija, Vejle (spajanjem općina Vejle, Borkop, dijelova opčina Egtveda, Daj i Jellinga) i općine Kolding (spajanjem bivših općina Kolding, dijelova općina Lunderskovog i Vamdrup i dijelova općina Egtveda i Christianshena iz bivšeg okruga Južni Jutland). Teritorija nekadašnjih 78 općina reformom je pretvorena u ukupno 22 nove općine.

Obuhvata južni dio poluostrva Jutland, jedinog kopnenog dijela Danske kao i neka od ostrva. Na jugu graniči sa Njemačkom.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službeni sajt regije
# Laponci

Područje na kojem žive laponci
**Laponci** (Lapi, Saami, Sámi) su autohtoni narod koji živi na sjeveru Norveške, Švedske, Finske i Rusije.

Prema nekim procjenama broj laponaca ja između 50.000 - 100.000 .

Narod ima dugu historiju, bogatu narodnu baštinu i živi na specifičan način. Sam narod naziva sebe Saami, dok ime Laponci smatraju malo pogrdnim. Saami su podijeljeni u desetak narodnih skupština koje se dosta razlikuju po kulturno-historijskim karakteristikama, jeziku i načinu života. Neke grupe su sačuvale do danas narodne običaje svojih prednika.

Na sjevernim prostranstvma ruskog poluostrva Kola te manjim dijelom na sjeveroistoku Finske i Norveške žive tri narodne grupe Saamija. Na krajnjem sjeveroistoku Kole nalaze se terski Saami - to je malobrojna grupa koja izumire. Na Koli živi najviše kildinskih Saamija koji su u nekoliko sela uspjeli sačuvati stara obilježja i jezik. Čak imaju i nekoliko škola u kojima se uči i specifični kildinski jezik. Imaju karakteritična narodna kola. Zapadnije od njih živi grupa skoltskih Saamija. Njih je vrlo malo, ali im je očuvana narodna baština s ugroženim jezikom koji se uči u nekoliko škola (postoje čak i skoltski jezični udžbenici).

Na sjeveru Finske, Švedske i Norveške još žive tri laponske grupe. Najmalobrojniji su inarijski Saami koji održavaju živu narodnu tradiciju (glavno sjedište naselje Inari). Na samom sjeveru Norveške, uz fjordove, živi malobrojna grupa pomorskih Saamija. Na njihovoj teritoriji nalazi se i znameniti sjeverni morski rt Nordkapp, a gotovo su ih asimilirali Norvežani. U sjevernoj Finskoj i dijelom Norveškoj živi jedna od najpoznatijih laponskih grupa davvijski Saami. Sačuvana je narodna tradicija i jezik, postoje saamijske škole, izdaju se knjige, časopisi i udžbenici, djeluju posebne radijske postaje i slično.

U sjevernoj i srednjoj Švedskoj i Norveškoj razlikujemo još najmanje četiri grupe Laponaca. Na sjeveru Švedske, u kraju gromadnog gorja s velikim rudnim bogatstvima, žive lulejski Saami. Oni su razmjeno dobro sačuvali svoj jezik, dobri su obrtnici (posebno drvodjelci), imaju razrađen obrazovni sistem, nakladničku i informativnu djelatnost i druge kulturne djelatnosti. Pitejski Saami nastanjuju izduženi prostor oko Botničkog zaliva na Baltičkom moru (i velike luke Lulea), pa sve do norveških obala prema južnim Lofotima na Sjevernom moru. To je i dalje polunomadski narod koji polako izumire. Prema srednjoj Švedskoj i Norveškoj živi manja grupa umejskih Saamija koji su održali raznoliku narodnu tradiciju, ali im je jezik već posve ugrožen iako neke školske sate imaju na svom jeziku. Konačno, na granici Norveške i Švedske prema jugu živi grupa aarjelskih Saamija koji imaju svoje škole na norveškoj strani, a u Švedskoj su gotovo asimilirani. Izdaju i svoje publikacije, uz sudjelovanje u obrazovnom sistemu na vlastitom jeziku.

## Također pogledajte

* Zastava Sami naroda

## Reference
# Stablo

Stablo sekvoje
**Stablo** je jedan od osnovnih organa drvenastih vrsta na kojem su lišće, pupoljci i plodovi. Razgranjavanjem uvećava površinu biljke i omogućuje povoljan položaj listova i cvjetova na njihovu funkciju. Ono se javlja kao posrednik između korijena i listova. Na njemu se mogu razlikovati, prije svega deblo, koje na izvjesnoj visini nosi krošnju. Prelaz korijena u deblo naziva se žilište. U krošnji su grane, ogranci, izbojci, pupoljci, lišće, izbojci, cvjetovi i plodovi.

Kod nekih vrsta deblo se može pratiti u krošnji do vrha stabla (smrča, bor), a kod drugih se deblo gubi u razgranatoj krošnji (lipa, grab).

Svjetlost znatno utječe na stablo. Piramidalni oblici rasporeda visina stabala je čest i javlja se kod velikog broja vrsta. Tako se biljke štite od intenzivnog isparavanja, jer su grane priljubljene uz deblo koje su živi plašt koji direktnu Sunčevu svjetlost pretavara u difuznu i umanjuje isparavanje.

U visokim planinskim predjelima, kao i na dalekom sjeveru, krošnje su svojim oblikom adaptirane pritiskom snijega. Ona je u tim predjelima pretežno uska. Grane su kratke, tanke i savitljive tako da se snijeg slabije zadržava i biljke se tako štite od njega.

Koa što su krošnja i deblo karakteristični za pojedine vrste, tako je i s korom. Vanjski dio je grub i naziva se mrtva kora. Ona štiti unutrašnji dio kore od vanjskih utjecaja. Kora se razlikuje po reljefu, boji, debljini, glatkoći.

Kora je prepoznatljiv i uočljiv dio stabla te njena karakteristika određuje ime vrsti drveta.

## Također pogledajte

* Podzemno stablo
# Oglašavanje

Štampana reklama iz 1948. za sapun za pranje veša Rinso
**Oglašavanje** predstavlja skup postupaka i tehnika kojima se pažnja javnosti usmjerava prema određenom proizvodu, usluzi, organizaciji ili ideji. Njegova osnovna svrha jeste informisanje i uvjeravanje potrošača predstavljanjem korisnosti, prednosti i osobina proizvoda ili usluge koje mogu biti od interesa za potrošače. Najrasprostranjeniji oblik oglašavanja jeste komercijalno oglašavanje, koje se koristi radi promocije robe i usluga na tržištu.

Komercijalno oglašavanje često ima za cilj povećanje potrošnje putem brendiranja, odnosno stvaranja povezanosti između naziva ili vizuelnog identiteta proizvoda i određenih vrijednosti ili osobina u svijesti potrošača. Poseban oblik predstavlja direktno odgovorno oglašavanje, koje nastoji podstaći neposrednu reakciju potrošača, poput kupovine proizvoda ili korištenja usluge.

Pored privrednih subjekata, oglašavanje koriste i različite društvene i političke organizacije, uključujući političke stranke, interesne grupe, vjerske organizacije i državne institucije. Neprofitne organizacije često koriste javna obraćanja i javna saopštenja kako bi informisale javnost ili promovisale društveno korisne ciljeve. Oglašavanje se također može koristiti za jačanje povjerenja zaposlenika, investitora i dioničara u stabilnost i uspješnost određene organizacije ili kompanije.

Savremeno oglašavanje predstavlja jednu od najvećih globalnih industrija. Procjenjuje se da je ukupna svjetska potrošnja na oglašavanje u 2025. premašila jedan bilion američkih dolara.
Najveći dio oglašavanja u 2024. odnosio se na digitalne medije (59,4%), zatim na televizijsko oglašavanje (24,9%), vanjsko oglašavanje (engleski: *Out-of-Home*) (5,2%), radijsko oglašavanje (4,5%), novine (3,5%), časopise (2,2%) i oglašavanje u kinima (0,4%).

Među najvećim međunarodnim grupama reklamnih agencija u 2025. nalazile su se kompanije Omnicom Group, Publicis i WPP.

## Reference
# Samara (plod)

**Samara** ili **krilatka** je suhi, jednosemenski biljni plod koji ima u kožasta ili opnasta ravna krilca, za pospješivanje rasijavanje pomoću vjetra.

Ovakav plod, u stvari je krilata ahenija, tip ploda kod koga se iz zida jajnika razvijaju spljoštena krila vlaknastog, papirnatog tkiva. Samara je jednostavni, nedehiscentni suhi plod (ne otvara se duž šava). Oblik ploda omogućava vjetru da ga nosi seme dalje od matičnog stabla, nego je to slučaj kod običnog sjemena i stoga je oblik anemohorije.

U nekim slučajevima sjeme se nalazi u sredini krila, kao u brijestovima (rod *Ulmus*),  *Ptelea trifoliata*  i grmolika vrba (rod *Combretum*).

## Primjeri

| Slika | Binomno ime | Ime na bosanskom |
| --- | --- | --- |
|  | *Alsomitra macrocarpa* | Javanski krastavac |
|  | *Dipterocarpus alatus* | Dvokrilna samara |
|  | *Tilia platyphyllos* | Širokolisna lipa |
|  | *Ulmus pumila* | Patuljasti brijest |
|  | *Pinus clausa* | Pješčani bor, *Pinus clausa* |
|  | *Combretum zeyheri* | Penjačica kombretum |
|  | *Acer platanoides* | Javor |

U ostalim slučajevima sjemenka je s jedne strane, s krilom koje se pruža prema drugoj strani, čineći sjeme sposobnim za autorotaciju, dok pada, kao kod javora (rod *Acer*) i jasena (rod *Fraxinus*).

## Galerija

* *Acer pseudoplatanus*
* *Fraxinus uhdei*
* *Ptelea trifoliata*
* *Ulmus pumila*

## Reference

## Dopunskla literatura

* *Spinning Flight : Dynamics of Frisbees, Boomerangs, Samaras and Skipping Stones*, Ralph Lorenz, Copernicus New York, September 2006 ISBN 0-387-30779-6

## Vanjski linkovi
# Senzor

**Senzor** je uređaj koji mjeri fizički kvantitet i konvertuje ga u signal kojeg može očitavati posmatrač ili instrument. Na primjer, živin termometar konvertuje izmjerenu temperaturu tako što se širi ili skuplja, što može biti očitano na kalibriranoj cjevčici. Termopar konvertuje temperaturu u struju koja može biti očitana na voltmetru. Za tačnost, svi senzori moraju biti kalibrirani prema unaprijed utvrđenom standardu.

## Upotreba

Senzori za mjerenje visokih temperatura.
Senzori se koriste u svakodnevnim predmetima, kao što su pozivna dugmad lifta (osjetilni senzor) ili lampa koja se pali na dodir. Postoje i mnoge druge aplikacije o koijma ljudi uopće ne razmišljaju. primjene uključuju automobile, letjelice, medicinu, proizvodnju i robotiku.
Senzor je uređaj koji prima signal i reaguje na njega ili na neki poticaj. Poticaj mora biti konvertovan u električnu formu.

Signal tako konvertovan može biti korišten dalje u elektroničkim uređajima. Senzori mogu biti veoma osjetljivi, zavisno od namjene.
Dobar senzor je osjetljiv na mjerenu osobinu, ujedno je neosjetljiv na bilo koju drugu nebitnu a prisutnu osobinu. Senzor ne utiče na mjerenu osobinu.

## Senzori u prirodi

Svi živi organizmi posjeduju biološke senzore sa funkcijama sličnim kao kod već opisanih uređaja.
Većina prirodnih senzora su specijalizovane ćelije koje su osjetljive na: svjetlo, pokret, temperaturu, magnetno polje, gravitaciju, vlažnost, vibracije, pritisak, električno polje, zvuk, i druge fizičke pojave iz okruženja.
Drugi biološki senzori koji se nazivaju unutrašnjim, jesu osjetljivi na istezanje, pokret organizma i nesvjesni osjećaj pokreta i prostorne pozicije.

* senzori koji reaguju na toksine, feromone
* metabolički senzori za nivo glukoze ili kisika
* signalne molekule: hormoni, neurotransmiteri i citokini
* senzori koji razlikuju proteine samog organizma i vanjske ili strane proteine

## Također pogledajte

* Nanoelektronika

## Reference

## Vanjski linkovi