# Dzongkha jezik

| Dzongkha རྫོང་ཁ་ |
| --- |
| Države govorenja | Butan |
| Jezička porodica | * **Dzongkha**
 |
| Broj govornika | Autohtono: 171.080 (2013), Ukupno: 640.000 |
| Službeni status |
| Služben u | Butan |
| Regulator(i) | Komisija za razvoj Dzongkhe |
| Jezički kod |
| ISO 639-1 | `dz` |
| ISO 639-2 / 5 | `dzo` |
| *Glottolog* |  |
| ELP | Dzongkha |
|  |
| **Također pogledajte:** Jezik | Jezičke porodice | Spisak jezika |

**Dzongkha** (također poznat kao **butanski**) je sinotibetski jezik kojim govori više od pola miliona ljudi u Butanu, te je jedini službeni i nacionalni jezik države. Prema popisu stanovništva 2013, jezik je imao 171.080 autohtonih govornika, a ukupno 640.000 govornika. Za pisanje Dzongkhe se koristi tibetansko pismo.

Riječ *dzongkha* znači "jezik dvora"; *dzong* znači "dvor", a *kha* je jezik.

## Upotreba

Dzongkha i njegovi dijalekti su maternji jezici osam zapadnih okruga Butana (npr. Wangdue Phodrang, Punakha, Thimphu, Gasa, Paro, Ha, Dagana i Chukha). Postoje i neki autohtoni govornici u blizini indijskog grada Kalimpong, koji je nekada bio dio Butana, a sada u Sjevernom Bengalu.

Dzongkha je proglašen službenim jezikom Butana 1971. godine. Učenje Dzongkhe je obavezno u svim školama, a jezik je *lingua franca* u distriktima na jugu i istoku gdje nije maternji jezik.

## Sistem pisanja

Tibetansko pismo koje se koristi za pisanje Dzongkhe ima trideset osnovnih slova, ponekad poznatih kao "radikali", za suglasnike. Dzongkha se obično piše u butanskim oblicima pisma Uchen, oblicima tibetskog pisma poznatim kao *Jôyi* i *Jôtshum*. Štampani oblik je poznat kao *Tshûm*.

### Romanizacija

Postoje različiti sistemi romanizacije i transliteracije za Dzongkhu, ali nijedan ne predstavlja tačno njen fonetski zvuk. Butanska vlada je usvojila sistem transkripcije poznat kao romanska Dzongkha, koji je osmislio lingvista George van Driem kao svoj standard 1991. godine.

## Fonologija

### Tonovi

Dzongkha je tonski jezik i ima dva registarska tona: visoki i niski. Ton sloga određuje alofon početka i tip fonacije jedarnog samoglasnika.

## Klasifikacija i srodni jezici

Dzongkha se smatra južnotibetskim jezikom. Usko je povezan i djelimično razumljiv sa sikimskim jezikom i nekim drugim butanskim jezicima kao što su Chochangachakha, Brokpa, Brokkat i Lakha.

Dzongkha ima blisku jezičku vezu sa J'umowa, koji se govori u dolini Chumbi u južnom Tibetu. Ima mnogo udaljeniju vezu sa centralnotibetanskim jezikom. Iako su govorno Dzongkha i tibetanski uglavnom međusobno nerazumljivi, oba književna oblika su pod velikim uticajem liturgijskog (klerikalnog) klasičnog tibetanskog jezika, poznatog u Butanu kao *Chöke*, koji su stoljećima koristili budistički monasi. Chöke se koristio kao jezik obrazovanja u Butanu sve do ranih 1960-ih kada ga je u javnim školama zamijenio Dzongkha jezik.

Iako potječe od klasičnog tibetanskog, Dzongkha pokazuje mnogo nepravilnosti u promjenama zvuka koje čine službeni pravopis i standardni izgovor udaljenijim jedan od drugog nego što je to slučaj sa centralnotibetanskim.

## Također pogledajte

* Jezici Butana

## Reference

## Bibliografija

* Downs, Cheryl Lynn (2011). *Issues in Dzongkha Phonology: An Optimality Theoretic Approach* (PDF) (Master's thesis). San Diego State University. Arhivirano s originala (PDF), 11. 7. 2019. Pristupljeno 1. 11. 2021.
* Komisija za razvoj Dzongkhe (2009). *Rigpai Lodap: An Intermediate Dzongkha-English Dictionary (འབྲིང་རིམ་རྫོང་ཁ་ཨིང་ལིཤ་ཚིག་མཛོད་རིག་པའི་ལོ་འདབ།)* (PDF). Thimphu: Komisija za razvoj Dzongkhe. ISBN 978-99936-765-3-9.
* Komisija za razvoj Dzongkhe (2009). *Kartshok Threngwa: A Book on Dzongkha Synonyms & Antonyms (རྫོང་ཁའི་མིང་ཚིག་རྣམ་གྲངས་དང་འགལ་མིང་སྐར་ཚོགས་ཕྲེང་བ།)* (PDF). Thimphu: Komisija za razvoj Dzongkhe. Šablon:Listed Invalid ISBN. Arhivirano s originala (PDF), 17. 11. 2010. Pristupljeno 1. 11. 2021.
* Komisija za razvoj Dzongkhe (1999). *The New Dzongkha Grammar (rdzong kha'i brda gzhung gsar pa)*. Thimphu: Komisija za razvoj Dzongkhe.
* Komisija za razvoj Dzongkhe (1990). *Dzongkha Rabsel Lamzang (rdzong kha rab gsal lam bzang)*. Thimphu: Komisija za razvoj Dzongkhe.
* Razvojni organ za Dzongkhu (2005). *English-Dzongkha Dictionary (ཨིང་ལིཤ་རྫོང་ཁ་ཤན་སྦྱར་ཚིག་མཛོད།)*. Thimphu: Razvojni organ za Dzongkhu, Ministarstvo obrazovanja.
* Imaeda, Yoshiro (1990). *Manual of Spoken Dzongkha in Roman Transcription*. Thimphu: Japan Overseas Cooperation Volunteers (JOCV), Bhutan Coordinator Office.
* Lee, Seunghun J.; Kawahara, Shigeto (2018). "The phonetic structure of Dzongkha: a preliminary study". *Journal of the Phonetic Society of Japan*. **22** (1): 13–20. doi:10.24467/onseikenkyu.22.1\_13.
* Mazaudon, Martine. 1985. “Dzongkha Number Systems.” S. Ratanakul, D. Thomas & S. Premsirat (eds.). Southeast Asian Linguistic Studies presented to André-G. Haudricourt. Bangkok: Mahidol University. 124–57
* Mazaudon, Martine; Michailovsky, Boyd (1986), *Syllabicity and suprasegmentals: the Dzongkha monosyllabic noun*
* Michailovsky, Boyd; Mazaudon, Martine (1989). "Lost syllables and tone contour in Dzongkha (Bhutan)". u Bradley, David; Henderson, E. J. A.; Mazaudon, Martine (ured.). *Prosodic Analysis and Asian Linguistics: To Honour R.K. Sprigg*. Canberra: Pacific Linguistics. str. 115–136. hdl:1885/145648.
* Michailovsky, Boyd (1989). "Notes on Dzongkha orthography". u Bradley, David; Henderson, E. J. A.; Mazaudon, Martine (ured.). *Prosodic Analysis and Asian Linguistics: To Honour R.K. Sprigg*. Canberra: Pacific Linguistics. str. 297–301. hdl:1885/145648.
* Tournadre, Nicolas (1996). "Comparaison des systèmes médiatifs de quatre dialectes tibétains (tibétain central, ladakhi, dzongkha et amdo)". u Guentchéva, Z. (ured.). *L'énonciation médiatisée* (PDF). Bibliothèque de l’Information Grammaticale, 34 (jezik: francuski). Louvain Paris: Peeters. str. 195–214. Arhivirano s originala (PDF), 19. 10. 2020.
* van Driem, George (1991). *Guide to Official Dzongkha Romanization* (PDF). Thimphu, Bhutan: Komisija za razvoj Dzongkhe (DDC). Arhivirano s originala (PDF), 23. 9. 2015.
* van Driem, George (1992). *The Grammar of Dzongkha* (PDF). Thimphu, Bhutan: RGoB, Komisija za razvoj Dzongkhe (DDC). Arhivirano s originala (PDF), 29. 6. 2021. Pristupljeno 1. 11. 2021.
* van Driem, George (1993). *Language policy in Bhutan*. SOAS, London. Arhivirano s originala, 11. 9. 2011.
* van Driem, George (1994). "The Phonologies of Dzongkha and the Bhutanese Liturgical Language" (PDF). *Zentralasiatische Studien* (24): 36–44. Arhivirano s originala (PDF), 27. 6. 2021. Pristupljeno 1. 11. 2021.
* van Driem, George (2007). "Endangered Languages of Bhutan and Sikkim: South Bodish Languages". u Moseley, Christopher (ured.). *Encyclopedia of the World's Endangered Languages*. Routledge. str. 294–295. ISBN 978-0-7007-1197-0.
* van Driem, George (n.d.). *The First Linguistic Survey of Bhutan*. Thimphu, Bhutan: Komisija za razvoj Dzongkhe (DDC).
* Watters, Stephen A. (1996). *A preliminary study of prosody in Dzongkha* (Masters thesis). Arlington: UT at Arlington.
* Watters, Stephen A. (2018). *A grammar of Dzongkha (dzo): phonology, words, and simple clauses* (Doctor of Philosophy thesis). Rice University. hdl:1911/103233. Arhivirano s originala, 28. 6. 2021. Pristupljeno 1. 11. 2021.
* van Driem, George; Karma Tshering of Gaselô (collab) (1998). *Dzongkha*. Languages of the Greater Himalayan Region. Leiden: Research School CNWS, School of Asian, African, and Amerindian Studies. ISBN 90-5789-002-X. - A language textbook with three audio compact disks.
* Karma Tshering; Van Driem, George (2019) [1992]. *The Grammar of Dzongkha* (3rd izd.). Santa Barbara: Himalayan Linguistics. doi:10.5070/H918144245. ISBN 978-0-578-50750-7.