Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Niskonjemački jezik

Područja u kojim se govori
niski njemački
**Niski njemački** jezik (poznat kao **Plattdeutsch**, **Plattdüütsch** ili **Niski saksonski**) je ime regionalnog jezika kojim se govori u sjevernoj Njemačkoj, i istočnoj Holandiji. Po nekim lingvističkim kategorizacijama, niski njemački obuhvata niski franački (holandski) kao jednu granu, dok su druga grana niski saksonski (dijalekti sjeverne Njemačke i dijela Holandije).

Niski njemački je dio zapadno germanskog dijalektskog kontinuuma.

Njime kao maternjim govori 3 miliona ljudi, a razumije ga oko 10 miliona.

Na zapadu, prelazi u niske franačke dijalekte, na jugu u visoke germanske dijalekte centralnog njemačkog jezika. Na istoku, graniči se sa poljskim i kašupskim jezikom. Na sjeveru od njega su danski i frizijski.

Kao nekadašnji jezik trgovine, naročito udruženja Hanza, niski njemački je dosta utjecao na engleski i skandinavske jezike.

## Gramatika

Generalno, gramatika nisko-njemačkog pokazuje sličnosti sa gramatikom holandskog, frizijskog, engleskog i škotskog, ali leksika i sintaksa je bliskija njemačkim dijalektima.

## Vanjski linkovi

* What is Low Saxon? Članak koji objašnjava šta je niski njemački
* Streektaal.net Arhivirano 13. 2. 2006. na Wayback Machine Informacije o nisko-njemačkim dijalektima
* Nu is de Welt platt! Resursi o nisko-njemačkom

### Organizacije:

* Van Deinse Instituut (Twente, the Netherlands)
* IJsselacademie (Overijssel and Veluwe, the Netherlands)
* Staring Instituut (Achterhoek, the Netherlands)
* Oostfreeske Taal (Eastern Friesland, Germany)
* Drentse Taol Arhivirano 13. 2. 2006. na Wayback Machine (Drenthe, the Netherlands)
* Stichting Stellingwarver Schrieversronte (Friesland, the Netherlands)
* SONT (General, the Netherlands)
* Institut für niederdeutsche Sprache e.V. (General, Germany)
# BIBSYS

Datoteka:Bibsys Orio screenshot.png Snimak ekrana stranice za pretragu Oria, koja prikazuje pretragu za "Wikipedia" u biblioteci Univerziteta u Bergenu
Datoteka:Bibsys Ask screenshot.png Snimak ekrana starije Ask verzije Bibsysa, koji prikazuje polje za naprednu pretragu
**BIBSYS** je administrativna agencija koju je osnovalo i organizovalo Ministarstvo obrazovanja i istraživanja Norveške. Oni obezbjeđuju razmjenu, skladištenje i pronalaženje podataka koji se odnose na istraživanje, nastavu i učenje – historijski metapodaci koji se odnose na bibliotečke resurse.

BIBSYS sarađuje sa svim norveškim univerzitetima i univerzitetskim koledžima, kao i istraživačkim institucijama i Nacionalnom bibliotekom Norveške. Bibsys je formalno organizovan kao jedinica na Norveškom univerzitetu nauke i tehnologije (NTNU), koji se nalazi u Trondhajmu, Norveška. Upravni odbor imenuje norveško Ministarstvo obrazovanja i istraživanja.

BIBSYS nudi istraživačima, studentima i drugima lahak pristup bibliotečkim resursima pružajući jedinstvenu uslugu pretraživanja Oria.no i druge bibliotečke usluge. Oni također isporučuju integrisane proizvode za interno poslovanje istraživačkih i specijalnih biblioteka, kao i otvorene obrazovne resurse.

Kao član DataCite -a, BIBSYS djeluje kao nacionalni predstavnik DataCite -a u Norveškoj i na taj način omogućava svim norveškim visokoškolskim i istraživačkim institucijama da koriste DOI na svojim istraživačkim podacima.

Svi njihovi proizvodi i usluge razvijaju se u saradnji sa njihovim institucijama članicama.

## Reference
# Sekularni humanizam

**Sekularni humanizam** je humanistička filozofija koja promiče razum, etiku i pravdu s posebnim naglaskom na odbacivanje natprirodnog i duhovnog kao izvora morala i odlučivanja.

Izraz se počeo koristiti u 20. vijeku kako bi se razlikovao od religijskog humanizma. Neki sekularni humanisti, pak, odbacuju taj naziv te umjesto toga koriste izraz Humanizam s velikim H.

Kao što i sam naziv sugerira, sekularni humanisti se zalažu za sekularizam, odnosno potpuno odbacivanje religije iz javnog života, ali i pojedinačni moralni kodeks temeljen na sekularnim, odnosno racionalnim principima.

Sekularni humanizam je blizak ateizmu, agnosticizmu i nonteizmu. Smatra se kako svoje ideološke korijene vuče iz pred-sokratovske grčke filozofije, konfucijanizma i prosvjetiteljstva.

## Temelji sekularnog humanizma

Većina sekularnih humanista svoj svjetonazor tumače kroz sljedeće principe:

* **Potreba da se testiraju vjerovanja** – Uvjerenje da dogme , ideologije i tradicije, bile one religijske, političke ili društvene, moraju biti odmjerene i testirane od strane svakog pojedinca, a ne jednostavno prihvaćene na osnovu vjere.
* **Razum, dokazi, naučna metoda**  – Privrženost korištenju kritičkog uma, činjeničnim dokazima i naučnim metodama ispitivanja umjesto vjere i misticizma kada je u pitanju traženje rješenja za ljudske probleme i odgovora na važna ljudska pitanja.
* **Ispunjavanje, rast, kreativnost** – Primarna briga mora biti ispunjavanje potreba, rast i kreativnost kako pojedinca tako i čovječanstva uopće.
* **Potraga za istinom** – Stalna potraga za objektivnom istinom, uz shvaćanje da svako novo znanje i iskustvo mijenja našu nesavršenu percepciju svijeta.
* **Ovaj život** – Briga za ovaj život i nastojanje da ga se učini smislenim kroz bolje shvaćanje samih sebe, svoje historije, intelektualnih i umjetničkih dostignuća, kao i shvaćanja koja se razlikuju od naših.
* **Etika** – Potraga za održavim individualnim, društvenim i političkim načelima etičkog ponašanja, prosuđivanih na osnovu njihove mogućnosti da poboljšaju ljudsko blagostanje i pojedinačnu odgovornost.
* **Izgradnja boljeg svijeta** – Uvjerenje da se uz pomoć razuma, otvorene razmjene ideja, dobre volje i tolerancije može postići napredak u stvaranju boljeg svijeta za nas i našu djecu.

## Također pogledajte

* Humanizam

## Reference
# Sliv

**Sliv** ili slivno područje je područje s kojeg sve vode otječu prema nekom jezeru, moru ili okeanu.

Sliv ima jedan glavni vodotok koji prikuplja sve ostale vodotoke datog sliva i sastoji se od svih pojedinačnih slivova, kako glavnog vodotoka tako i slivova njegovih pritoka. Svaki sliv je odvojen topografski od susjednog sliva granicom koja se naziva vododjelnica a koju formira greben, brdo ili planina.

## Najveći slivovi na svijetu

Karta okeanskih i morskih slivova, sivo su označeni zatvoreni bazeni
Karta okeanskih i morskih slivova, sivo su označeni zatvoreni bazeni
### Okeanski slivovi

* Atlantski okean - u njega otječe oko 48.7% svih kontinentalnih voda svijeta. U Sjevernoj Americi ovom slivu pripada veći dio SAD-a i Kanade a u Južnoj Americi sve teritorije istočno od planinskog lanca Anda. Pored toga, u Evropi ovom slivu pripada veći dio zapadne i srednje Evrope i najveći dio zapadne subsaharske Afrike. Ovaj sliv se može podijeliti na dva podsliva:
	+ Karipsko more i Meksički zaliv
	+ Sredozemno more sa Crnim morem

* Arktički okean u koji se odvodi veći dio voda sjeverne Kanade, sjeverne Aljaske i dijelova Sjeverne Dakota, Južne Dakota, Minnesote i Montana u SAD-u, sjevernih dijelova Skandinavije u evropi i velikog dijela Rusije što čini ukupno oko 17% površine Zemlje.

* Tihi okean u kog otječe preko 13% voda i to iz većeg dijela Kine, jugoistočne Rusije, Japana, Korejskog poluostrva, većeg dijela Indonezije i Malezije, Filipina i svih ostrva Tihog okeana, sjeveroistočne Australije i zapadne Kanade i SAD-a kao i Južne Amerike zapadno od Anda.

* Indijski okean obuhvata oko 13% Zemljine površine. U njega otječe voda iz Istočne Afrike, Arapskog poluotoka, Indijskog potkontinenta, Burme i velikog dijela Australije.
* Južni okean u kog otječu vode Antarktika, koji zauzima oko 8% zemljine površine.

## Reference
# Medical Subject Headings

| Medical Subject Headings (MeSH) |
| --- |
|  |
| Razvijatelj | United States National Library of Medicine National Center for Biotechnology Information |
| Grupa OS-a | United States National Library of Medicine |
| Izvorni model | Rawlings N. D., Barrettt A. J., Bateman A. |
| Korisnički interfejs |  |
| Službeni sajt | Službena stranica |

**Medical Subject Headings** − poznatije po skraćenici **MeSH** − je tzv. kontrolirani rječnik za indeksiranje knjiga i članaka iz medicine, biologije i drugih prirodnih nauka, a može da se koristi i kao riznica koje olakšava pretraživanje informacija. Radi pod pokroviteljstvom američke Nacionalne medicinske biblioteke (engleski: *National Library of Medicine*), a koristi ga uglavnom MEDLINE, vodeća svjetska bibliografska baza iz oblasti biomedicinskih nauka, koja je besplatno dostupna na internetu i može se pretraživati preko sajta PubMed.

Do 2007. godine su izlazila i godišnja štampana izdanja, a danas je MeSH dostupan samo preko interneta. Iako je izvorno na engleskom, MeSH je dostupan i na drugim jezicima (njemačkom, italijanskom itd.) i sadrži dokumente na različitim jezicima.

## Također pogledajte

* Baza podataka

## Reference

## Vanjski linkovi

* Početna stranica sajta
*  Medical Subject Heading Home] provided by National Library of Medicine, National Institutes of Health (U.S.)
*  MeSH database tutorials]
* Automatic Term Mapping
* Browsing MeSH:
	+  Entrez]
	+  MeSH Browser]
	+  Visual MeSH Browser] mapping drug-disease relationships in research
	+  Reference.MD]
*  List of qualifiers – 2009]
# Zekat

Riječ **Zekat** je arapska riječ koja označava čišćenje, rast, napredovanje. Zekat je jedan od pet stubova islama, odnosno četvrti islamski šart.
Zekat su dužni dati oni muslimani i muslimanke, jedanput godišnje određeni dio od svog imetka, čija imovina iznosi kolik jedan nisab u zlatu ili sregram srebra. Ova vrijednost treba da bude u posjedu obveznika cijelu godinu, ili bar da se nađe u njegovu posjedu na početku i na kraju godine.

U nisab se ubraja: zlato, srebro, novac, trgovačka roba, razni nakiti (osim bisera) i stoka, koja se ne hrani na paši više od šest mjeseci.
Međutim, u nisab se ne ubraja imovina koja služi za osnovne potrebe obvezniku, kao na primjer kuća za stanovanje sa potrebnim namještajem, tegleća stoka, ziratna zemlja, razne alatke za obradu zemlje, zatim alat za obavljanje zanatskih usluga, stručne knjige i slično.

Međutim, zekat se ne može davati bračnom drugu, nemuslimanu niti rodbini u uzlaznoj i silaznoj liniji, jer su jedni druge dužni uzdržavati. Muhamed je rekao: "Ko klanja namaz, a ne dijeli zekat-on nema ni namaza". Zekat pripada samo siromasnima i nevoljnicima, i onima koji ga skupljaju, i onima cija srca treba pridobiti, i za otkup iz ropstva i putniku. Onima koji daju zekat Allah je obećao nagradu.

## Visina nisaba

Zekat se obično daje uz Ramazan. Daje se četrdeseti dio, u novcu ili robi muslimanskoj sirotinji.

## Svrha zekata

Davanjem zekata postiže se pomaganje sirotinje i islamske zajednicu.
U tom smislu kaže Muhammed:
"Men lem jehtemme bi umuril-muslimine, fe lejse minna! - Nema mjesta među nama onaj ko se ne brine o potrebama svoje zajednice!"

## Reference
# San Antonio

| San Antonio |
| --- |
|  |
|  |
| Država |  Sjedinjene Američke Države |
| Savezna država |  Texas |
|  • Gradonačelnik | Gina Ortiz Jones (Dem.) |
| Površina |
|  • Grad | 1.067,30 km2 |
| Stanovništvo (2008) |
|  • Grad | 1.351.305 |
|  • Metro | 2.031.445 |
| Poštanski broj | 782xx |
| Pozivni broj | +1 210, +1 830 |

**San Antonio** je grad u južnom Texasu, SAD. U njemu živi 1,526,656 stanovnika, čime je sedmi po veličini grad u SAD-u, a drugi u Texasu, iza Houstona.

U gradu živi i veliki broj Meksikanaca. Privreda se sastoji od trgovine vunom, pamukom i kožom, prehrambene industrije, rafiniranja nafte i turizma. Grad posjeduje univerzitet. Od kulturne baštine najznačajnija je utvrda Alamo, gdje su se vodile borbe za pripajanje Texasa SAD-u.

Grad je osnovan 1718. kao španska misija. Godine 1821. ulazi u sastav novoosnovane meksičke države, a od 1836. do 1846. dio je Republike Texas, nakon čega se pripaja SAD-u.

## Reference

## Vanjski linkovi

* Službena stranica (eng.)
# Lijek

Lijek (Acyclovir)

**Lijek** (lat. *medicamentum*, njem. *Medikament*, engl. *Medicine*) je svaka biološka supstanca koja se ne unosi u organizam kao hrana. Svaki lijek se koristi u tačno propisanu svrhu, u tačno propisanoj dozi (količini). Obično se lijekovi propisuju od strane ljekara, u vidu recepta, na kome je precizirano u koje vrijeme, u kojoj količini i koliko dugo je potrebno uzimati lijek. Većina lijekova se upotrebljava u svrhu liječenja bolesti, ublažavanja simptoma i sl. Lijekovi mogu biti:

* prirodnog porijekla (biljnog, životinjskog i mineralnog)
* polusintetičkog porijekla
* sintetičkog porijekla

## Načini uzimanja lijekova

Lijekovi se mogu koristiti na razne načine:

* oralno (na usta)
* preko kože
* rektalno (preko anusa)
* inhaliranjem (udisanjem)
* preko očiju
* nasalno (na nos)
* intravenozno (ubrizgavanjem u krv)
* intramuskularno (ubrizgavanjem u mišić)

## Djelovanje lijekova

**Farmakodinamika** je naučna disciplina koja proučava djelovanje lijekova u organizmu. Tu spadaju i neželjeni (sporedni) efekti. **Farmakokinetika** opisuje koliko brzo i u kojoj mjeri se lijek apsorbuje u organizmu, koliko brzo dođe do željenog mjesta djelovanja te kako i na koji način se eliminiše iz organizma.

Djelovanje lijekova uveliko ovisi o njihovoj dozi, učestalosti i dužini perioda uzimanja. Naime, davno je zabilježeno da, zavisno od doze, svaka supstanca može biti i otrov i lijek:

> Sve supstance su otrovi; nema nijedne da nije otrov. Prava doza diferencira otrov od lijeka...
>
>
>

Paracelsus (1493. – 1541.)

Neki lijekovi mogu, nakon određenog vremena korištenja, izazvati ovisnost. Jedna studija je pokazala da je u Njemačkoj 1,4 do 1,9 miliona ljudi ovisno o nekoj vrsti lijeka.. Djelovanje svakog lijeka je strogo kontrolisano prije same proizvodnje tog lijeka, a da bi se bilo koji lijek pustio u opticaj potrebna su ogromna novčana sredstva. U svim zemljama svijeta proizvodnja i prodaja lijekova su kontrolisane strogim zakonima.

## Reference

* Cornelia Bartels, Heike Göllner, Jan Koolman: *Tabletten, Tropfen und Tinkturen*, Wiley-VCH, Weinheim 2005, ISBN 3-527-30263-8 (njem.)
* Wolf-Dieter Müller-Jahncke, Christoph Friedrich: *Geschichte der Arzneimitteltherapie*, Stuttgart 1996 (njem.)

## Reference

## Vanjski linkovi
# Anton Bruckner

| Anton Bruckner |
| --- |
|  |
| Rođenje | Jozef Anton Bruckner 4. septembar 1824 Ansfelden |
| Smrt | 11. oktobar 1896 Beč |
| Era | Romantizam |

**Jozef Anton Bruckner** (4. septembar 1824 – 11. oktobar 1896) bio je austrijski orguljaš i kompozitor poznat po svojim simfonijama, misama i motetima.
Njegove simfonije se smatraju simbolom u završnoj fazi Austro-Njemačkog romantizma, zbog njihovog bogatog harmonijskog jezika, složene polifonije i značajne dužine trajanja. Njegove kompozicije su pomogle u određivanju savremenog muzičkog radikalizma, zbog njihove disonance, nepripremljene modulacije i lutajuće harmonije.

Za razliku od drugih kompozitorskih radikala, kao što su Richard Wagner ili Hugo Wolf koji pripadaju kalupu loših momaka (fra. enfant terrible), Bruckner je pokazivao krajnju poniznost pred drugim muzičarima, a posebno prema Wagneru.
Ovaj očigledni nesklad između Brucknera kao čovjeka i Brucknera kao kompozitora otežava napore u rasvjetljavanju njegovog života na način koji daje jasan okvir u odnosu na njegovu muziku.

Njegova muzička djela, a posebno simfonije bile su mete muzičkih kritičara. Među njima je najznačajniji bio uticajni austrijski kritičar Eduard Hanslick kao i druge pristalice Johannesa Brahmsa. Oni su posebno ukazivali na veliku dužinu trajanja njegovih simfonija, ponavljanje muzičkih dijelova i sklonost Antona Brucknera da mijenja mnoge njegove radove, često uz pomoć kolega i njegova prividna neodlučnost o tome kojim verzijama daje prednost.
Muzička djela Antona Brucknera su poznata po velikom korištenju proširene puhačke sekcije u orkestru, kao i njegove snažne upotrebe gudača za izražavanje instrumentalne dubine.
Ovaj kompozitor predstavlja najznačajniju vezu na prijelazu između klasičnih simfonijskih stilova iz ranog 19. vijeka i sve veće upotrebe ekspresionističkih simfonijskih stilova s početka 20. vijeka.

## Poznatija djela

* Simfonije:
	+ Simfonija, f-mol, 1863
	+ 1. Simfonija, c-mol, 1866, 1890/91
	+ Simfonija, d-mol, 1869
	+ 2. Simfonija, c-mol, 1872, 1877
	+ 3. Simfonija, d-mol, 1873, 1876, 1877, 1889
	+ 4. Simfonija, Es-Dur (»Romantična«), 1874, 1878, 1880 (novi Finale), 1889
	+ 5. Simfonija, B-Dur, 1878
	+ 6. Simfonija, A-Dur, 1881
	+ 7. Simfonija, E-Dur, 1883
	+ 8. Simfonija, c-mol, 1887, rev. 1890
	+ 9. Simfonija d-mol (nedovršena), 1887-1896
* Mise, u d-molu, f-molu i e-molu
* Rekvijem, d-mol
* Missa solemnis
* Duhovna muzika:
	+ Ave Maria
	+ 150. Psalm
	+ Te Deum
* *Simfonijski zbor Helgoland* za muški zbor i orkestar
* Gudački kvartet u c-molu
* Gudački kvintet u F-duru
* Moteti za mješoviti zbor

## Također pogledajte

* Spisak kompozitora

## Reference
# Ugovor

**Ugovor** je saglasna izjava volja dva ili više lica upravljena na postizanje određenog cilja.

## Nastanak ugovora

Uslovi za nastanak:

1.Saglasnost volja

2.Predmet

3.Kauza (osnov)

4.ostali uslovi za zaključenje

Saglasnost izjavljenih volja (podudaranje) je neophodan uslov za zaključenje ugovora, ali ne mora biti dovoljan, potrebno je da je dozvoljen i moguć predmet, osnov i nekad ako je potrebna posebna forma.
Pregovori su priprema za stvaranje ugovora. To su sve radnje koje prethode postizanju saglasnosti volja. Kada se postigne saglasnost volja o bitnim elementima ugovora, možemo reći da je nastao ugovor. Pregovori ne obavezuju i svaka strana ih može raskinuti kad hoće, jedino će odgovarati (za štetu nastalu vođenjem pregovora) ona strana koja je vodila pregovore bez namjere da zaključi ugovor ili je imala namjeru pa odustala bez osnovanog razloga. Ugovor je zaključen onog časa kada ponudilac primi izjavu ponuđenog da prihvata ponudu.

## Ponuda

**Ponuda** jedne strane je konačni prijedlog, određenom licu sa namjerom zaključenja ugovora (animus contrahendi), koji sadrži sve bitne elemente ugovora tako da bi se njegovim prihvatanjem mogao zaključiti ugovor. Ako je za ugovor potrebna određena forma onda i ponuda mora biti u toj formi.
Objektivno bitni elementi ugovora su sadržani u zakonu, definisani su za pojedinačne vrste ugovora. Subjektivno bitni el. ugovora su oni koje jedna strana diže na nivo bitnih.
Sporedne tačke – ako ih ugovaraći nisu sami utvrdili – može ih odrediti sud (vodeći računa o prethodnim pregovorima) Kod neimenovanih ugovora ako se mogu izdvojiti bitni uslovi primjeniće se ovo pravilo.

Ponuda se razlikuje od drugih izjava volje po svome dejstvu – jedino je ponuda podobna da prihvatanjem bude pretvorena u ugovor.

Ponude mogu biti opozive (do prihvatanja) i neopozive (obavezujuće).

Imperativne norme su predviđene u zakonu i stranke ih ne mogu mjenjati za razliku od dispozitivnih normi koje su zakonska pravila koja stranke mogu izmijeniti i suprotno predvidjeti.

## Načini prihvatanja ponude

* neposredno
* posredno

Neposredno prihvatanje ponude je: izriječno, potpisivanjem pismena, opšteusvojenim znacima.
Posredno prihvatanje ponude se vrši konkludentnim radnjama.
**Konkludentne radnje** nisu neposredna izjava volje, ali se može posredno, sa sigurnošću, s obzirom na okolnosti, izvesti zaključak da lice njima izražava volju.

Po pravilu šutnje ponuđenog nije znak prihvatanja. Izuzetak je predviđen kad je ponuđeni u stalnoj poslovnoj vezi s ponudiocem u pogledu određene robe. Potrebno je da obje strane izjave volju. Također neodgovaranje nije znak prihvatanja (npr. Ako poslanu stvar ne vrati u određenom roku).
# Herbert A. Simon

**Herbert Alexander Simon** (15. juna 1916 – 9. februara 2001.) bio je američki politikolog, sa doktoratom u političkim naukama, čiji je rad uticao i na oblasti računarstva, ekonomije i kognitivne psihologije. Njegov primarni istraživački interes bilo je donošenje odluka unutar organizacija, a najpoznatiji je po teorijama "ograničene racionalnosti" i "zadovoljavanja". Dobio je Nobelovu memorijalnu nagradu za ekonomske nauke 1978. i Turingovu nagradu za računarstvo 1975. Njegovo istraživanje je zapaženo po svojoj interdisciplinarnoj prirodi i obuhvatilo je polja kognitivne nauke, računarstva, javne uprave, menadžmenta i političkih nauka. Bio je na Univerzitetu Carnegie Mellon veći dio svoje karijere, od 1949. do 2001.

Simon je bio među pionirima nekoliko savremenih naučnih domena kao što su vještačka inteligencija, obrada informacija, donošenje odluka, rješavanje problema, teorija organizacije i složeni sistemi. Bio je među prvima koji su analizirali arhitekturu složenosti i predložili preferencijalni mehanizam vezivanja za objašnjenje distribucije zakona moći.

Herbert Alexander Simon rođen je u Milwaukeeju, Wisconsin, 15. juna 1916. godine. Simonov otac, Arthur Simon (1881–1948), bio je jevrejski inžinjer elektrotehnike koji je došao u Sjedinjene Države iz Njemačke 1903. godine nakon što je stekao diplomu inženjera na Technische Hochschule Darmstadt. Izumitelj, Arthur je također bio nezavisni zastupnik za patente. Simonova majka, Edna Marguerite Merkel (1888–1969), bila je uspješna pijanistica čiji su jevrejski, luteranski i katolički preci došli iz Praga i Kelna. Simonovi evropski preci bili su proizvođači klavira, zlatari i vinogradari.

 Simon (lijevo) u šahovskom meču protiv Allena Newella c. 1958
## Reference
# Dharma

Budistički simbol tačka darme
**Dharma:** (sanskrt.: ono što drži, obdržava, od *dhr:* držati, nositi)**.**

## Etimologija

Riječ je nastala iz sanskritskog korjena dhr, koji znači "držati", "održavati". Prvobitno je značila ono što drži univerzum zajedno, podršku materijalnog ili moralnog postojanja. Označava i kosmičku zakonitost u kojoj je, prema učenju o karmi, moralni osnov iskonskiji od materijalnog. Odatle proizilaze značenja: vrlina, ispravnost, istinitost.

Dharma može značiti: učenje, religija, istina, doktrina, ispravnost, vrlina, suština, "atom", pojava, priroda, zakon, pravilo, svojstvo i entitet. Neka od ovih značenja koriste se i u čitavoj indijskoj religiji, dok su druga karakteristična samo za budizam. Također, na indijskim jezicima može označavati nečiju vjeroispovest.

## Dharma u hinduizmu

U Vedama se upotrebljava u istom smislu kao rita, odnosno označava kosmički i moralni poredak. U indijskoj filozofiji, dharma je središnji koncept koji objašnjava "uzvišenu istinu" ili krajnju stvarnost svijeta. On može i označavati nečije etičke dužnosti ili vrlinu, odnosno, principe ponašanja koje bi ljudska bića trebalo da sljede kako bi živjeli u skladu sa prirodnim poretkom stvari. Njen osnovni smisao uključuje i kineski tao.

## Dharma u budizmu

U budističkim tekstovima se sreću različita značenja termina dharma/dhamma, od kojih su neka: zakon, učenje, pravilo, ispravnost, uzročnost, pojava, čestica (konstitutivni činilac pojavnog svijeta, nalik atomu). Preciznija određenje svih tih značenja posebno je razradio Buddhaghosa (5. vijek), izdvajajući četiri glavna značenja dhamme:

* učenje,
* vrlina,
* kosmički zakon i
* pojava "lišena istinskog bitka".

Najviše se ističe prvo značenje, pri čemu se podrazumijeva Budina dharma/dhamma, oslobađajući zakon koji je otkrio i objavio Buda. Dharma/dhamma u ontološkom smislu prethodi čak i Gaotama Budi, koji predstavlja njenu manifestaciju. Bude dolaze i odlaze, ali se dharma/dhamma, u svom izvornom obliku, proteže u beskraj. U tom kontekstu ona je u izvjesnom smislu analogna grčkom pojmu logos. Budući da izlažu istinu dharme/dhamme, Budine besjede se skupno označavaju kao dharma/dhamma. Život koji se živi u skladu sa istinom koju je izložio Buda je život prožet dharmom/dhammom.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| “ | *Čak i vladar svijeta, istinoljubiv i pravedan kralj, ne vlada svojom zemljom sam, već uz sebe ima još jednog vladara. To je Dhamma, zakon pravednosti.* | ” |

Značenja uzročnost i uzročnik važna su posebno za budističku teoriju o pojavnoj prirodi svijeta. U izvjesnom smislu dharma/dhamma znači pojavu i odgovara grčkom terminu fenomen. Budući da su predmeti čula sintetske tvorevine, a elementi koji ih tvore podložni neprekidnoj meni, i ti se nazivaju elementi dharme/dhamme.

## Reference